144 
huser en hel del mindre krebsdyr, som da torskeungerne snapper 
til sig. 
Torskeungernes ophold under maneter er en slags overgang til 
deres liv ved stranden. Naar ungen har naaet en alder af omtrent 
4 maaneder og en længde af 50—60 mm., søger den ind mod stran¬ 
den, hvor den da holder sig imellem tangen, dels for at skjule sig 
for sine fiender, deis for at søge sin føde. Efterhvert som ungerne 
vokser til, søger de dybere steder, dog endnu altid i nærheden af' 
land, lige til de har naaet en længde af 4—500 mm. og omtrent er 
et aar gamle. De opsøger da grunder ved de ydre skjær, hvor de 
forbliver sommeren over. Herfra tager de ved omtrent iy 2 -aars alder 
ud til de i havet beliggende banker, hvor de fører et omstreifende 
liv; efter prof. Sars’ formening vender de som fuldt udvoksne ved 
3-aarsalderen tilbage til gydepladserne for at gyde. 
Ovenstaaende fremstilling af torskens tilvekst gjælder stdrtorsken 
eller skreien; for fjordtorskens vedkommende er tilveksten sandsynligvis 
ikke saa rask, da den som fuldvoksen er mindre end stortorsken. 
Af torskeslegten findes i kummerne foruden torsken, sei ( gadus 
virens), hyse (g. æglefinus), lyr (g. pollachius) og smelte eller hvit¬ 
ting (g. merlangus). Ungerne af seien benævnes mort, og er paa sihe 
steder, især paa vestlandet, gjenstand for fiske. 
Birkelangen (molva byrlcelange) er en langstrakt, vakkert teg¬ 
net fisk med 2 rygfinner, hvoraf den bagerste er meget lang. Den 
forekommer i regelen paa et betydeligt dyb. 
Tangbrosmen ( onos maculatus) har en brunagtig grundfarve 
med sorte pletter. Det er en træg fisk, som for det meste holder 
sig stille under tare og stene. Eiendommeligt er at se de beVægel- 
ser, som udføres med den forreste rygfinne. Denne er meget kort. 
og ligger nedsænket i en fure. Mens nu fisken ligger ubevægelig 
skjult i taren, er denne finne i en stadig, bølgeformig bevægelse og 
min der herved meget om smaa svømmende orme. Det er meget sand- 
synligt, at hensigten med disse svingninger er at tillokke smaa fiske, 
krebsdyr og andet, som tjener den til føde. 
Brosmen ( brosmius brosme ) opholder sig paa fjeldbund paa nok- 
saa dybt vand. Dens føde udgjøres af fiske og krebsdyr. 
I en af de store kummer, hvor bunden er dækket af sand, finder 
vi repræsentanterne for flyndrefiskene. 
