160 
mindst blandt almnen. Men ikke al sne kan beskytte lige godt. Der kan saa- 
ledes adskilles to former, som bar betydelig forskjellig ledningsevne: løs sne* 
(stjernesne), der ikke har været udsat for tøveir og frost. Løs sne er en meget 
.slet leder paa grund af den store mængde lnft, som er indesluttet i den; kor¬ 
net sne leder langt bedre, da den for størstedelen kim bestaar af iskorn uden 
mellemliggende lnft. Ogsaa vinden kan have betydelig indvirkning paa tem¬ 
peraturen i de forskjellige dyb i sneen. 
Foredragsholderens undersøgelser havde nærmest gaaet ud paa at finde, 
hvor dybt man i klarveir om vinteren under streng kulde skal ned i sneen for 
at finde den samme minimumstemperatur som i den overliggende luft (ca. U /2 
meter over sneen). Det viste sig efter en lang række observationer, at dette i 
løs sne indtraf omtrent i 4 ctm. dyb, i kornet sne derimod 15 ctm. nede i 
sneen. 
Hvis altsaa marken om vinteren bedækkes af et lag stjernesne, der er 
mere end 4 ctm. tykt, danner det et udmerket godt værn mod kulden for jor¬ 
den og de deri overvintrende planter. Jo dybere man kommer ned i sneen, 
desto større afvigelser fra lufttemperaturen finder man. Foredragsholderen havdé' 
ofte i 25 å 50 ctm. dyb fundet temperaturen 16 å 20° mildere end i luften, og 
et aar, da sneen var dyb og havde faldt paa ufrossen mark, endog 27°, idet 
snelaget nærmest marken den hele vinter holdt sig paa 0°. Er marken kun 
bedækket med kornet sne, vil man ikke kunne gjøre regning paa, at denne sne 
vil danne nogen væsentlig beskyttelse mod udstraalingen i klarveir. 
Foredragsholderen gik derpaa over til at omtale endel mere specielle til- 
fælde af sine undersøgelser, der angav temperaturen i forskjellige snedyb under 
klart, oversky et og blæsende veir. Det viste sig, at den laveste temperatur i 
klarveir indtraf lige under snefladen. Endel observationer syntes dog at tyde 
paa, at i udprægede, trange dalfører indtraf minimum i 1 å H /2 ctm. dyb; oppe 
paa det flade, ubeskyttede høifjeld fandtes det derimod paa snefladen eller muli¬ 
gens endog et stykke oppe i luften. 
Under længere tids overskyet veir lader det til, at temperaturen et godt 
stykke ned i sneen holder sig konstant. 
Det kommer imidlertid meget an paa den overskyede periodes varighed og 
luftens tidligere temperatur. Yed enkelte leiligheder havde tal. fundet samme' 
temperatur i luften og i sneen indtil en dybde af 16 ctm. 
Den daglige periode havde han merket endog i snedybder paa over 60-' 
ctm., men her var den yderst liden. Et enkelt aar, da marken var ufrossen,.. 
var dog den daglige amplitude 0 allerede i en dybde af 30 ctm. 
Yidere omtaltes den indflydelse, dybe fjeldsøer uden tvil havde paa tem¬ 
peraturen i den overliggende sne. Han havde her ikke fundet den laveste tem¬ 
peratur nede i eller paa sneen, men ca. 1 meter oppe i luften over de isdæk- 
kede vande. 
Under sterk, tør vind. især ud paa vaarparten, kunde minimumstempera- 
turen nede paa sneen være indtil 5 å 6° lavere end i den overliggende luft;, 
saa stor kunde udstraalingen være. 
Foredragsholderen fremviste grafisk kurverne for den sandsynlige afvigelse: 
fra luftens temperatur i foiv.kjellige dybder i løs og kornet sne. 
Til foredraget knyttede sig nogle bemerkninger af hr. gartner Nø vig.. 
