188 
operationen mislykkedes fuldstændig, idet der kun blev gjenfundet fem 
eller seks kort. Derimod blev 'ballonen selv gjenfundet 190 km. fra 
Paris og registreringsapparaterne i god stand tilbagesendte til rette 
vedkommende. 
De kurver, de kavde optegnet, er nu blevne undersøgt og resul- 
taterne offentliggjorte i Comptes rendus. Det har derved vist sig, 
at lufttrykket har været helt nede i 95 mm. (det normale er som 
bekjendt 760), hvilket svarer til en høide af 17 000 meter, hvis 
man tør gaa ud fra, at der er samme forhold mellem lufttryk og høide 
saa langt fra jorden som længere nede. Den laveste temperatur, der 
var optegnet, var -y 51° C., i en høide af ca. 14 000 meter. Da 
temperaturen ved jordoverfladen var ca. 17° 0. svarer dette til en 
minskning af 67° eller 1° for hver 210 meter. Da atmosfæren anta- 
ges at naa op til 180 000 meter tyder disse tal paa, at temperaturen 
i de høiere lag er betydelig lavere, end man har antaget i henhold til 
Pouriers theori, ifølge hvilken kimmelrummets varmegrad ikke skulde 
være synderlig forskjellig fra den laveste temperatur, der er iagttaget 
paa jordoverfladen, nemlig 58°. 
Hermites forsøg vil forøvrigt ikke længe komme til at staa alene, 
idet den bekjendte luftskipper, kommandør Renard i Meudon, har kon- 
strueret et sæt registreringsapparater, der i den nærmeste fremtid vil 
blive sendt tilveirs med en ballon paa 113 kub. meter, fyldt med 
vandstofgas. 
Ved disse forsøg er man kommet ind paa en ny vei til udforsk- 
ning af lag i atmosfæren, hvor intet menneske nogensinde vil naa hen, 
en vei, som visselig vil give interessante resultater, særlig hvis det 
lykkes — hvad den bekj endte astronom Janssen vil forsøge — at 
bestemme ballonens høide ved direkte iagttagelse i kikkert. Derved 
vil man faa gjort en direkte prøve paa, om forholdet mellem lufttryk 
og høide holder sig efter de opstillede formler ogsaa i de store høider. 
Det er af stor interesse, at den ved Hermites foreløbige eksperi¬ 
ment fundne temperatur stemmer med Joule’s og Clausius’ theori, 
ifølge hvilken himmelrummet skulde have en temperatur af -f- 273° C., 
eller endog med visse naturfilosofers opfatning, at der ikke er nogen 
grænse for afkjølingen. Hvis denne antagelse er rigtig, saa maa for¬ 
øvrigt luften i en vis høide overgaa fra gasformig tilstand til yrsmaa 
krystaller og draaber, der følger jorden under dens bevægelse gjennem 
rummet, og som stadig forvandles tilbage til gasformig tilstand, naar de 
