206 
blødning, et forhold, som dog først ved jordboringer kan bringes paa 
det rene. For sandsynligheden af forekomsten af et større kviklerlag 
i dybet under blaaleret taler foruden omstændighederne ved selve 
skredets forløb ogsaa en iagttagelse af en indsender til „Dagsposten u , 
der direkte udtaler, at han observerede kvikler i bunden af skredet. 
Efterat først ligevegtstilstanden paa det af skredet rammede strøg 
var bragt i fprstyrrelse ved begyndende udglidning i dybet, er anta¬ 
gelig først de nedre dele af den lille Eollodal kommet i bevægelse 
og derunder det vandførende lag, slamlaget, i bunden lidt efter lidt 
mere og mere gledet ud paa grund af trykket fra overliggende ler- 
og sandmasser. Dette kunde ikke ske, uden at der dannedes verti¬ 
kale sprækker i den kompakte plade af det paa grund af langvarig 
tørke nu sandsynligvis temmelig tørre blaaler, og saaledes kan det 
have gaaet til, at pludselig store flag har sunket ind i dybet og 
derefter, som paa et rutschplan, har gledet ud efter dalen i bevægel- 
sens retning. Det synes efter de beretninger, vi har faaet, som om 
paa denne maade først gaarden Eollo er sunket ind, derefter, da først 
et dybt gab var aabnet, det ene Ilag efter det andet med eller uden 
paaliggende gaarde eller pladse. Efter hvad der er iagttaget maa 
den fortsatte indsynkning og udglidning være skeet dels fra nord mod 
syd, dels fra øst mod vest. 
At selve udglidningen gjennem skredets trange udløbsaabning er 
skeet temmelig kontinuerlig, mens derimod indsynkningen af de efter 
hvert løsnede flag er skeet i flere sæt, bestyrkes af alle iagttagelser. 
At de indsunkne blaalerflag med paaliggende sand og torv tildels har 
bevæget sig som mere sammenhængende stykker, fremgaar af en hel 
række iagttagelser; saaledes fanates i staburet fra ordfører Tessems 
gaard brødleverne opstablede langs væggen paa en bænk uden at have 
gaaet istykker; ogsaa fandtes til og med langt nede ved Værdals- 
elven huse fra samme eiendom tildels nogenlunde samlede. 
Derimod maa den gjennemblødte kviklermasse, der har dannet 
underlaget for blaaleret som en slamstrøm, have rendt ud efter løbet, 
og paa denne strøm har de store flag af blaaler seilet ud efter 
renden. 
Det første store skred maa have været meget voldsomt, da det 
ellers ikke saa hastigt kunde have dæmmet op for Værdalselvens brede 
dal. Hvor vældig slamstrømmen har været, og hvilken kraft den har 
havt, efterat den var yderligere fortyndet af elvens vandmasse, viser 
