214 
f. eks. under en skitur, da er det coffeinet, som er af vigtighed',. 
Folk, som beværter spirtsdrivende, f. eks. restauratøren paa Frogner- 
sæteren, bør derfor brænde sine bønner meget svagt. Gjælder det at 
holde sig vaagen ved nattearbeide, da er derimod de empyreumatiske- 
produkter, d. v. s. en sterkt brændt kaffe at foretrække. 
I skarp modsætning til kaffe og the og beslegtede planteproduk¬ 
ter staar det andet stof, hvis virkning jeg idag skulde prøve paa at 
skildre, nemlig alkohol. 
Alkohol eller, som den ogsaa kaldes, spiritus er hidtil menneske- 
hedens vigtigste, dens mest bragte og dens mest misbrugte nydelses- 
middel.. Den er hovedbestandelen i alle spirituøse drikke, i øl, i vin 
og brændevin. 
Det vil være forsamlingen bekjendt, at vi fremstiller disse drikke 
ved gjæring af forskjellige sukkerarter. Yed gjæring af druesaft dan¬ 
nes saaledes vin, noget menneskene meget tidlig opdagede. Ved 
gjæring af sukker, som dannes af kornarter, f. eks. byg, faaes øl. 
Mindre bekjendt vil det sandsynligvis være Dem, at alkohol ogsaa 
forekommer temmelig udbredt i naturen. I menneskets legeme, sand¬ 
synligvis ogsaa hos andre dyrearter, kan der dannes alkohol eller 
nærbeslegtede forbindelser. Selv planterne, som vokser paa marken 
kan man ikke fritage for mistanken om at ny de spiritus, thi alkohol 
skal, efter hvad man har troet at kunne paavise, findes i muld]’ord,, 
og i enkelte planter linder man virkelig ogsaa alkohol. Ferskt brød 
indeholder alkohol i ikke ubetydelig mængde, og man vil have fundet,. 
at almindeligt drikkevand indeholder alkohol. At være totalafholds- 
mand er altsaa ikke let. 
Naar jeg skal vove mig ind paa kapitlet om alkoholens fysiolo¬ 
giske virkning, da sker det ikke uden en vis frygt, thi vi staar her 
overfor et meget vanskeligt thema, overfor et emne, om hvilket der 
er skrevet hele bjerge af tykke bøger, et emne, som har staaet paa 
dagsordenen i lange tider, og som vistnok endnu i lange tider vil 
blive regnet blandt de brændende spørgsmaal. 
I de ydre, grovere træk er virkningerne meget vel kjendte. 
Efter nydelsen af en større eller mindre, hos de forskjellige inde- 
vider meget vekslende alkoholmængde, indtræder en eiendommelig til¬ 
stand, som har faaet navn af beruselse. I alle detailler at skildre 
denne tilstand lige fra den mildeste oprømthed og til den fuldt udvik- 
