227 
aar samtidig med Christie ansat som „natstiger u ved Kongsbergs 
sølvværk. 
Efter en tidlang at kave virket i denne tarvelige bestilling, i 
medfør af hvilken han skulle paase, at mistænkelige personer ikke 
medbragte stjaalet sølv, blev han udnævnt til adjunkt ved Kongs¬ 
berg skole. 
Under sit ophold her studerede han flittig mathematik og vandt 
1855 kronprinsens guldmedalje for et funktionsthe or etisk arbeide. 
Dette arbeide indbragte ham samme aar reisestipendium. Han 
besøgte Paris og paahørte der forelæsninger af Cauchy, Lamé, Bertrand. 
Mere end dette ophold har dog vel hans besøg i Grøttingen været befrug- 
tende for hans senere arbeider. Eoruden at kunne bivaane forelæs- 
ningerne af Bieman, nød han her den store lykke at faa til lærer 
datidens største mathematiske geni Dirichlet, der just læste over sine 
banebrydende theorier paa hydrodynamikens omraade. 
Efter hjemkomsten fra denne toaarige reise blev han udnævnt til 
universitetsstipendiat i mathematik og ved siden heraf ansat som lærer 
i samme fag ved den militære høiskole. 
I 1863 blev Bjerknes ved Hanstens afgang først konstitueret 
som lektor i mekanik og senere ansat som virkelig lektor i nævnte 
fag. Era denne stilling avancerede han 1867 sammen med alle øvrige 
lektorer ved storthingsbeslutning til professor. 
Som lærer i mekanik fungerede Bjerknes til 1872, da han ved 
Broch’s udnævnelse til statsraad blev overdraget professoratet i den 
rene mathematik, en stilling han fremdeles beklæder. 
Allerede meget tidlig kom Bjerknes ind paa de ideer, han senere 
med saa meget held skulle forfølge. 
De første impulser skal han efter sigende have modtaget gjen- 
nem en gammel bog af Euler (breve til en tysk prinsesse om for¬ 
skjellige punkter i fysiken og filosofien), hvor forfatteren forkaster 
eksistencen af de saakaldte fjernkræfter, 1 ) idet alle fjernvirkninger efter 
hans skjøn i sin dybeste grund skulle være kontakt eller stødfæno- 
mener. 
Denne mening, med hvilken Euler synes at have staaet temmelig 
ene, blev det nu Bjerknes’s opgave nærmere at begrunde. 
x ) f. eks. jordens tiltrækning paa legemer paa dens overflade (gravitation). 
15 * 
