239 
systemet. Han havde derfor ogsaa megen møie med brøker, som faldt 
udenfor tolvdelingen. 
Langt ældre end den indviklede romerske brøkregning, — og vi 
kan merkeligt nok sige — langt fuldkomnere var babyloniernes eller 
kaldæernes brøksystem, der paa en vis maade har holdt sig lige til 
vore dage. Dette system beror paa delingen af enheden i 60 lige- 
store dele. Kaldæerne fortsætter forøvrigt principet opover, idet de 
har særskilte trintal for 60 og 60 X 60. 
I anvendelsen paa brøk optog den berømte græske astronom 
Ptolemæus (200 e. Kr.) det kaldæiske system og fra den tid var det 
Lerskende som brøkangivelse i alle astronomiske og mathematiske 
verker i Europa lige op i det 16de aarh., da det endelig fortrængtes 
af decimalsystemet. Vi kjender forresten alle dette system fra cirkel- 
delingen, en hel blev kaldt en „grad“ en 60de del „minut u (minuta 
primo) en 60 x 60de del et „sekund“ ( minuta secunda). 
Endelig har titalsystemet vnndet sin sidste afgj ørende seir i ^ r ore 
dage med indførelsen af det metriske system. 
Konrektor A. Høyer. 
Litteratur: Dr. A. E. Pott: „Die quinare und vigesimale 
Zahlmethode bei Volker aller WelttheilenL 
Alexander v. Hamboldt: „TJber ZahlzeichensystemenL (Crel- 
les Journal, 4de bd., 1829). 
Dr. Herman Hank el: „Zur Greschichte der MathematikL 
P. la Co ur: „Historisk Mathematik“. 
Hugormen. 1 ) 
Alt efter kjøn, alder og opholdssted veksler hugormens farve og 
tegninger paa de mangfoldigste maader. Sædvanligvis er hannernes 
farve lysere end hunnernes. Typiske eksemplarer er paa oversiden 
lyst graa til brungraa, sandgule, rødbrune eller mørkebrune. Era 
9 Efter dr. Anton Stnxberg. Med forf. tilladelse oversat fra svensk 
;xned de forandringer, som forskjellen mellem dyrenes optræden i Sverige og 
Korge nødvendiggjorde. I den anledning er teksten velvillig gjennemseet af 
prof. Collet. 
