240 
hovedets midte løber der til hver side bagud et mørkt farvet, udad- 
bøiet baand, som fordetmeste fremtræder meget tydeligt hos den lyst- 
tarvede han, mens det tegner sig mindre skarpt paa hunnens mørkere 
baggrund. I den vinkel, som dannes af disse to baand, begynder det 
for hugormen saa betegnende tandede eller siksakformige, mørke ryg- 
baand, som strækker sig helt til halespidsen. Paa hver side af dette 
baand ligger en række mørkere pletter. Undersidens farve kan veksle 
fra hvidt gjennem graat og brungult, rødligt og violet helt til sort. 
De enkelte skjæl er enten ensfarvede eller mere eller mindre plettede 
og spettede. Undertiden støder man paa eksemplarer, som er ensfar- 
vet sorte baade paa over- og undersiden. Det er denne farvevarietet, 
som af Linné blev beskrevet under navnet coluber prester. 
Sammenlignet med vore giftløse slanger har hugormen en kraf¬ 
tigere bygning. Man kan let skjelne mellem han og hun derved, at 
hannen har en forholdsvis længere og tykkere hale; hos hannen ud- 
gjør denne y 6 , hos hunnen kun 1 / s af hele kroppens længde. Hos 
hannen er overgangen mellem krop og hale meget tydelig, mens den 
hos hunnen er umerkelig. Hannen opnaar en længde af 63—79 cm., 
mens hunnen kan blive 81—-85 cm. lang. Dette er tilfældet i Mel¬ 
lem- og Sydeuropa. Hos os opnaar vel hugormen kun sjelden en 
længde af 65 cm. 
Øinene har, især hos hannerne, et ualmindelig lumskt, stirrende, 
vildt og trodsigt udtryk og minder paafaldende om kattens. Ligesom 
hos de katteartede dyr danner pupillen en næsten lodret spalte, som 
oventil er rettet noget fremad, nedentil noget bagud. Den trækker 
sig merkbart sammen ved sterkt lys. Denne bygning af øiet gjør, at 
hugormen kan se ogsaa i mørke huller og opspore sit bytte under 
trærødder og lignende. Regnbuehinden (iris) er ildrød, hos hannen 
sortagtig nedentil. 
Neppe nogen landslange har saa stor geografisk udbredelse som 
hugormen. Den træffes nemlig fra Spanien i vest til Sachalin i øst 
og fra 40°—67° nordlig bredde. Saaledes finder man den paa Den 
skandinaviske halvø helt op til Kvikjok og Svartisen, i Danmark,. 
England og Skotland, Holland-, Belgien, Erankrige, Schweitz, det nordlige 
Spanien og Italien, Tyskland, Østerrige, Ungarn, Rusland og Pinland, 
Kaukasien, det nordlige Persien, Sibirien, Mongoliet og paa Sachalin. 
I Alperne gaar den, ligesom skovøglen, helt op til snegrænsen,. 
