278 
andre fugles vedkommende, f. eks. gaardhønsene. Følelsen af disse 
forandringer tilkjendegiver de ved den forskjellige styrke, de giver 
sine skrig; naar disse f. eks. lyder skarpt og indtrængende, kan 
man saaledes vente regn eller uveir, mens de svagere, mindre marke- 
rede skrig bebuder godt veir. Saaledes er spetterne sammen med 
svalerne bleven landmandens barometer, ligesom de i en svunden tid 
indtog en fremragende plads blandt de gamle romeres auspicier. 
Der kunde selvfølgelig endnu være meget at sige om spetterne 
i sin almindelighed; men jeg skal her afslutte disse bemerkninger, 
idet jeg retter den anmodning til vore jægere og landmænd, at de 
saavidt muligt sparer og beskytter disse fugle, der har en ikke ringe 
betydning for vore skoves trivsel. 0. J. Lie-Pettersen. 
Norsk naturvidenskabelig litteratur. 
Bergens Museums Aarsberetning for 1891 (udkommet i slut¬ 
ningen af 1892) indeholder fire afhandlinger af naturvidenskabelig! 
indhold. 
I en „Oversigt over Norges Pennatulider“ gjennemgaar konser¬ 
vator Grrieg de hidtil kj endte findesteder fornorske søfjer. Af hand¬ 
lingen ledsages af en planche, hvorpaa afbildes nogle merkeligere 
former. 
Dr. A. Appellof meddeler i en udsigt over „Bergensfjordens 
faunistiske præg u de almindelige iagttagelser over dyrelivet, som han 
under sine bundskrabninger i 1891 og 1892 har havt anledning til at 
gjøre. I en længere afhandling „Zur Kenntniss der Edwardsien u 
(med 3 plancher) omhandles en eiendommelig gruppe af aktinier. En 
ved Bergenskysten forekommende art har forf. undersøgt meget grun¬ 
dig i anatomisk og histologisk retning og drager af denne undersøgelse 
sine slutninger med hensyn til gruppens systematiske stilling og lig¬ 
nende spørgsmaal. 
En afhandling af Thomassen om jordskjælvet den 14de mai 1893 
har vi tidligere omtalt her i tidsskriftet. 
Tromsø Museums Aarsheffcer, bd. 15 (udgivet 1893), inde¬ 
holder en afhandling af J. Sparre-Schneider om „Lepi- 
