301 
Denne udgjør for øieblikket verdenshandelens vigtigste 
artikel. Et par talop gaver over verd ens konsumet af bomuld 
i de sidste tiaar vil gjøre dette indlysende. 
I Europa og De forenede stater blev der allerede i perioden 
1866—1871 gjennemsnitlig hvert aar forbrugt omtr. 1 000 millioner 
kilogram bomuld. Dette enorme forbrug steg i perioden 1872—1878 
til 1 250 mill. kg. I tiden fra 1879—1885 androg mængden af den 
i Europa og Nordamerika maskinmæssig bearbeidede bomuld aarlig i 
gjennemsnit til 1 550 mill. kg. 
Naar man nu betænker, at ogsaa i Indien en hel del bomuld er 
gjenstand for fabrikmæssig tilvirkning (i 1885 ca. 100 mill. kg.), 
ligesom ogsaa i Mexiko og Japan, omend i ringere udstrækning, tager 
man endelig hensyn til den store mængde bomuld, der baade i Indien 
og Kina tilvirkes husflidsmæssig, saa kan nutidens aarlige produktion 
af bomuld anslaaes til mindst 1 900 mill. kg. 
Det er ganske merkeligt, at et produkt, der nu har en saa frem¬ 
ragende betydning for Europa, indtil for omtrent 150 aar siden var 
næsten aldeles ukjendt. Saa meget mere paafaldende er dette, som 
bomuld var blevet dyrket og forarbeidet i Indien og Kina i aartusener, 
og i Peru og andre lande allerede før Amerikas opdagelse var bleven 
brugt til forarbeidelse af vævede stoffer, hvad der kan bevises ved 
undersøgelse af mumiehylstrene fra de gamle inka’ers tider. 
Endnu i aaret 1770 kjendte man i Europa næsten kun indiske 
vævede bomuldsstoffer; først fra 1782 daterer sig det uhyre opsving 
i bomuldens anvendelse, som vi senere skal komme tilbage til. 
Ved bomuld forstaar man, som bekjendt, den afplukkede haar- 
beklædning af frøet af forskjellige gossypium- arter. Arten gossypium 
hører til de malveagtige planter (malvaceae). Arterne af denne familje 
udmerker sig ved store, vakre, hvide, gule eller røde blomster, med 
et urneformet femtoppet bæger, der for det meste er filthaaret og 
besat med kjertelagtige sorte punkter. Blomstens fem kronblade er 
sammenvoksede nedentil og forskjellig farvet hos de forskjellige sorter; 
snart er de hvide, snart gule med overgang lige til mørkerødt; ofte 
viser der sig ved bægerets basis en mørkere flek. De talrige støv- 
traade er sammenvoksede med hinanden til et kort rør, og man reg¬ 
ner derfor bomuldsplantearterne til Linné’s orden monadelphia. Den 
store, kegleformede, grønne frugtknude har en middels lang griffel og 
