303 
der hænger sammen med, at planter nnder kultur forandrer sig raskt 
og danner bastardformer, hvorved grænserne mellem arterne stadig og 
hurtig forskydes og udviskes. • 
De vigtigste af de dyrkede arter er følgende: 
1 . Gossypium herbaceum. Denne fra Midtasien og Sydasien 
eller maaske fra Afrika stammende art er hviduldet og urteagtig. 
Blomsterne er gule. Høide 1—1.5 m. Den dyrkes i Sydeuropa, 
Afrika og i stor maalestok i Ostindien. 
2. G. religiosum. Denne art, der staar i stor anseelse hos 
brahminerne og kineserne, har purpurfarvede blomster og en gul uld, 
der kommer i handelen under navn af nanking uld. Den dyrkes især 
i Indien og Kina, er urteagtig og spiller en vis rolle i brahminernes 
religion, idet ikke blot disses hellige trelagte traad spindes deraf, men 
ogsaa presternes klædning gjøres deraf, hvorfor denne plante ofte 
sættes foran templerne. 
3. G. liirsuium. Denne indtil 2 m. høie, mere buskagtige 
form dyrkes hovedsagelig i Amerika og leverer i Nordamerika specielt 
den fortræffelige upland cotton, der er en af de vigtigste og bedste 
sorter i handelen. Den kaldes hirsutum , fordi kvistene er stive og 
grovt haarede, hvorved den er let kjendelig. 
4. G. bcirbadense , ligesom den foregaaende af amerikansk op- 
rindelse, er træagtig, beholdes almindelig 6—8 aar og leverer den 
bedste bomuid i handelen. Dette er den berømte sea-island-uld. 
Den stammer oprindelig fra Honduraskysten og øen Barbados; deraf 
kommer navnet. Bedst trives den paa kysten af Georgia og paa 
nogle sandige øer udenfor den; men den blir ogsaa dyrket længere 
inde i Georgia, paa halvøen Elorida og især i Niideltaet. Af den har 
paa Sandwichøerne og Tahiti udviklet sig underarterne goss. sand- 
wichense og g. tahitense, der ligeiedes leverer et udmerket produkt. 
Barbadosbomuldstræet er ogsaa bleven plantet i Peru, Queensland og 
fl. st. Ulden er meget lang og hvid, dog gives der, som af næsten 
alle arter, ogsaa gululdede varieteter. 
De forskjellige bomuldsarter egner sig ikke til dyrkning i alle 
klimater; i almindelighed stiller de desto større krav paa varme, jo 
større og mere træagtige de er. Derfor naar de urteagtige arter 
længere mod nord end alle de andre. I Amerika dyrkes bomuid til 
36 graders nordlig og sydlig bredde; i Europa vokser i Busland bom- 
