306 
bomuld, var fordømte til uvirksomhed, og der herskede stor elendig- 
hed i de engelske fabrikdistrikter. Det var ,,bomuldshungersnødens u 
tid. Fra engelsk side gjordes der dengang de største anstrengelser 
for at anlægge bomuldsplantager overalt, hvor det bare var tænkeligt, 
og der kom da ogsaa virkelig i de dage fra alle varmere lande og 
øer sorter paa markedet, Som i vore dage igjen er forsvundne, men 
dengang betaltes med svimlende priser. Navnlig i Indien steg bom- 
uldsavlen overordentlig, og fra denne tid af blir særdeles meget indisk 
bomuld forarbeidet i Europa, mens den før ansaaes for aldeles ubrug- 
bar. Den indiske uld er nemlig slettere, kortere og skjørere end den 
amerikanske, og i begyndeisen forstod de engelske spindere sig alde¬ 
les ikke paa at forarbeide den. Dette maatte først læres. De stoffer 
og garnsorter, som forarbeidedes under disse forhold, blev naturligvis 
daarligere, svagere og grovere end de af amerikansk uld vundne pro¬ 
dukter, og fra denne tid daterer sig den tydelige forringelse af vævede 
bomuldsvarers gehalt, men ogsaa disses billighed og masseproduktion. 
I 1863, efter krigen, an drog først igjen de amerikanske staters 
bomuldsproduktion til 80 mill. kg.; men allerede i 1876 var det tid¬ 
ligere tal paany naaet, og i 1880 blev der høstet 1 227 mill. kg. (deraf 
3 mill. kg. sea-island). 
Samtidig med sawgiffen blev endnu to maskiner opfundne, hvis 
indflydelse viste sig at være meget stor; det var den mekaniske damp- 
spindemaskine og dampvævestolen. Disse tre maskiner yder, hvis 
man tænker sig dem betjent af en arbeider, det samme arbeide som 
2 200 mennesker. Yilde England idag uden maskiner forarbeide 
den samme mængde bomuld, som det nu faktisk forbruger, vilde der 
hertil trænges 200 mill. mennesker. 
En. sawgin bestaar væsentlig af et antal cirkelsage, der er fæstede 
parallelt ved siden af hinanden til en akse; sagtænderne rækker ind 
i en beholder, der fyldes med frøbomuld, og hvis ene side er dannet 
af træmmer, der netop staar saapas langt fra hinanden, at bomulden 
kan trækkes igjennem spalten, men kjernerne maa bli tilbage. Sættes 
maskinen i bevægelse, saa griber sagtænderne bomulden og trækker 
den ud igjennem gitteret, mens kjernerne falder ned paa bunden af 
beholderen. Ved hjælp af en med børster forsynet valse, der dreier 
sig i modsat retning om sin akse, blir lint-uldeu strøget af sagbladene 
og samlet i en dynge. 
