307 
Da sagtænderne, navnlig naar maskinen arbeider meget hurtig, 
i høi grad beskadiger bomulden og river den istykker, især naar den 
har lange trævler, har man for den slags uldsorter opfundet en anden 
maskine (Macarthy), der ikke arbeider mere end fjerdeparten saa raskt 
som en sawgin, men leverer en ubeskadiget og meget værdifuldere uld. 
Disse saakaldte valsemaskiner (cylindergins) bestaar af en tynd 
valse, der er overtrukket med ru bøffelhud og dreier sig meget raskt; 
foran valsen befinder sig to med denne parallele staallister, mellem 
hvilke bomulden maa passere. Idet dette sker, blir kjernerne slaaet 
løs af den øverste staallist, som bevæger sig hurtig op og ned, mens 
bomulden blir grebet af valsens ru læderoverflade og revet med. En 
børstevalse tager derpaa ulden af og lægger den i bunke. 
Efterat være behandlet i gin’en blir bomulden hydraulisk eller 
med hestekraft presset i baller, indpakket i grovt vævet tøi og om- 
bundet med jernbaand eller sterk traad. 
De ved egraineringen vundne kjerner veier ligesaa meget eller 
mere end selve bomulden. Der udvindes saaledes for tiden vistnok 
omkring 200 mill. kg. bomuldskjerner om aaret. Af denne store 
mængde blir en tredjedel eller ijerdedel anvendt til udsæd, resten blir 
endnu paa mange steder bortkastet eller brugt til gjødning. Endnu 
for faa aar siden var dette almindeligt overalt, saaledes i Nord- 
amerika, hvor uhyre masser deraf blev styrtet i Missisippi og dens 
bielver og af dem skyllet ud i havet, hvor man kanske engang vil 
hnde dem igjen i form af banker ligesom sandbanker. 
Eigtignok vidste man allerede tidlig, at disse kjerner indeholdt 
en betydelig mængde olje, men denne viste sig, naar man forsøgte at 
presse den ud, at være sort, og man forstod ikke at rense den. Nu 
derimod renser man den gjennem en kogning med vand og kalilud og 
indleden af damp; man erholder da en tyndtflydende, smuk gul olje 
af behagelig, nøddeagtig smag. Kjernerne indeholder ca. 20—25 °/ 0 
heraf. Hegner man de til saakorn anvendte kjerner fra, viser dog et 
overslag, at der af denne saakaldte nigger- eller cottonoil aarlig kunde 
udvindes et kvantum af ca. 300 mill. kg., eller med andre ord, at 
bomuldsplanten ogsaa kunde være verdens vigtigste oljeplante. 
I virkeligheden er ogsaa nu ofte kjernerne af ligesaa stor værdi 
for planter en som for ulden, ja, det skal endog forekomme, at udbyttet 
af kjernerne er større end af ulden. 
20 * 
