310 
akse). Dog er disse vindinger sjelden saa sterkt udprægede, at man 
kan tale om et korketrækkeragtigt ndseende. Under mikroskopet 
frembyder derfor bomnlden et ganske karakteristisk ndseende. Den 
omgivende væg synes for det meste at være temmelig tyk, ofte med 
udbugninger til begge sider. Trevlerne paa overdåden viser sig rn 
og bedækket med talrige smaa prikker og streger (saakaldte cuticu- 
larlister). 
Undersøger man tversnittet af en del trevler, bemerker man, 
at væggen snart er ganske tynd, snart middels tyk eller saa sterkt 
fortykket, at 1 u m e n ’ e t (hulrummet) knn viser sig som en kort streg. 
Deraf kan man slutte, at bomuldens fasthed er meget forskjellig. 
I virkeligbeden bar forsøg vist, at f. eks. en sea-islandfiber bærer 
84 grains (0.0064 gram), en af galliniuld 127, bengal 100, surate 
143 o. s. v. Men da de indiske sorter er betydelig tykkere end 
sea-island, er dennes relative fastbed dog større end de indiske sorters. 
Bomuld, der bestaar af ganske tyndvæggede fibre, kaldes umoden. 
Saadan umoden bomuld kommer mest af enkelte ikke fuldt udviklede 
kjerner, og er en af de største feil, en sort kan bave. Saadan bom¬ 
uld er skjør og tager ikke godt farve, bvorfor den gjør sig ubehage¬ 
lig bemerket ved trykning af tøier og farvning af garn og væft. 
Bomuldens tversnit viser sig under mikroskopet for det meste 
eg- eller nyreformet, altsaa noget krummet. Behandler man det med 
koncentreret svovlsyre, opløses det kun delvis straks. De yderste lag, 
den saakaldte c u t i c u 1 a, og de inderste lag, inderbuden, forbbver 
uopløste. 
Cuticula er en overordentlig tynd bud af stor modstandskraft. 
Den er af fedt- eller voksagtig beskaffenbed, men dog uopløselig i 
opløsningsmidlet for fedtstoffer, fordi der i den ogsaa findes et andet 
stof, som hindrer opløsningen. Ved kogning med kablud lader cuti¬ 
cula sig fjerne. Af luden fremstillede Schunck et vokslignende 
fedt, der smeltede ved 86° 0. 
Bomuld, som endnu bar sin cuticula, lader sig kun vanskebg 
fugte med vand. Lægger man en saadan bomuldsdot i vand, svømmer 
den ovenpaa i længere tid. Men koger man først denne dot i kablud 
og ødelægger saaledes dens cuticula, synker den tørrede vat straks 
tilbunds, naar man lægger den i vand; denne vat suger sig altsaa 
straks fuld af vand. Den saakaldte Brubnske vat (sanitetsvat etc.) er 
