329 
en liden smule høiere end den høieste af de kh 2 observerede tempe¬ 
raturer. 
Et steds nedbørforholde betinges, ligesom dets temperatur, i væ- 
sentlig grad af dets beliggenhed i forhold til havet og desuden af de 
lokale høideforhold: Nedbørhøiden er i regelen større ved kysten og 
mindre inde i landet, større paa den side af en fjeldkjæde, hvor fug- 
tige vinde ofte staar paa, mindre paa bagsiden. I vort land, der gjen- 
nemkjydses i alle retninger af høie fj elde og dybe dale og fjorde, ei¬ 
det derfor rimeligt, at nedbøren er meget uregelmæssig fordelt. Den 
aarlige periode er imidlertid nogenlunde ens over hele landet, tørrest 
om vaaren, fugtigst om høsten, og den normale fordeling er derfor 
omtrent den samme paa alle aarstider. Den har megen lighed med 
temperaturens fordeling om vinteren, men mens den sidste havde sit 
maksimum helt ude ved havet, falder den meste nedbør i regelen et 
stykke indenfor kysten, hvor fjeldene begynder at blive høiere. Den 
hele kyststrækning har igjen et udpræget maksimum mellem Bergen 
og Stått, hvor den aarlige nedbørhøide paa enkelte steder gaar op til 
næsten 2 000 mm. Herfra aftager den baade nordover og sydover 
langs kysten til omkring eller under 1 000 mm. Ved Lofoten vokser 
den igjen til omtrent 1 500 mm., men aftager derpaa langs kysten af 
Tromsø amt og Finmarken, hvor den i Sydvaranger gaar ned til 
326 mm. Naar man kommer indenfor kystens maksimumsbælte afta¬ 
ger nedbørmængden meget raskt mod det indre af landet, hvor den 
gaar ned til under 500 mm. Som eksempel paa denne aftagen skal 
vi anføre de aarlige nedbørhøider paa nogle stationer: 
Florø 1 942 mm., Sogndal 841 mm., Lærdal 576 mm., Granheim 
(Valders) 561 mm., Dovre 368 mm. og Tønset 347 mm. 
Dette var nedbørens normale fordeling i store træk, men i enkelt 
hederne er der ofte store uregelmæssigheder, og som et interessant 
eksempel herpaa skal vi nævne et sterkt udpræget, men meget be- 
grænset maksimum, straks nord for Kristiania, hvor Nordmarkens høi- 
dedrag tvinger de fugtige vinde tilveirs, saa at de maa give slip paa 
en stor del af sine vanddampe; mens saaledes den aarlige nedbør¬ 
høide i Kristiania kun er 583 mm., er den paa Bjørnholt, l l / 2 mil 
nordenfor 1 145 mm. eller omtrent dobbelt saa stor. 
Afvigelserne fra de normale nedbørhøider, baade aarlige og maa- 
nedlige, kan ofte være meget betydelig, især paa steder, hvor ned- 
