337 
haanden, men resultaterne blev altid de samme — grafit, bestandig 
grafit. 
Jeg faldt da paa den tanke at anvende et stort tryk under kry- 
stallisationerne. 
I sine klassiske arbeider over fosforets transformation har T r o o s t 
og Hautefeuille paa det tydeligste godtgjort, at det røde fosfor 
blir krystallinsk, naar trykket forøges, og samtidig blir ogsaa egen- 
vegten større. 
Surstof og sølv kan ikke forbinde sig med hverandre under al- 
mindelige omstændigheder, men Le Chatelier har vist, at forbin¬ 
delsen finder sted, naar trykket blir sterkt nok. 
Det som især har overbevist mig om, at trykket spiller en rolle 
ved kulstoffets krystallisation, er studiet af meteoriten fra Canon 
Diablo. Mali ard har for kort tid siden forevist for academie des 
Sciences et haandstykke af denne merkelige meteorit, som bestaar af 
en blanding af jern og nikkel og indeholder diamant. Kort efter 
lykkedes det nemlig F r i e d e 1 at udskille af meteoriten et pulver, 
som besad de samme fysiske og kemiske egenskaber som de sorte 
diamanter. I école des mines er opbevaret et haandstykke, som veier 
250 gram; det, som jeg har undersøgt, veier kun 4 gram og er paa 
overfladen forsynet med forsiringer og fremspring, som om det var 
graveret med en staalstift. Ved kemiske midler kan udskilles et pul¬ 
ver af k^stalliseret kulstof, saa jeg kan sige, at jeg ogsaa har stu- 
deret diamanter, som skriver sig fra andre steder end jorden. 
Det viser sig, at diamanterne i meteoriten er omgivet af et baand- 
formigt kastanjebrunt lag af kul, som atter er omsluttet af metal. 
Ved siden af forekommer grafit og amorft kulstof. 
Efter at have studeret meteoriten fra Canon Diablo, kom jeg paa 
den tanke, at diamanten maatte være dannet i jern under et stort tryk, 
og jeg fortsatte mine eksperimenter med det for øie. Det er en be- 
kjendt sag, at smeltet jern udvider sig, idet det stivner, det ligner i 
den henseende våndet, som ogsaa antager et større volum, naar det 
fryser til is. Afkjøles hurtig en smeltet masse støbejern, vil det ydre 
parti stivne først, mens det indre en stund vil beholde vædskeformen, 
og i dette parti vokser trykket temmelig sterkt. Har man saa mættet 
jernet med kul ved en høi temperatur, saa vil, eftersom temperaturen af- 
tager, kullet søge at skille sig ud af opløsningen. Man ser ogsaa, at 
almindeligt støbejern efter af kjølingen indeholder mere eller mindre grafit. 
22 
