341 
Det fremgaar heraf tydelig, at der finder sted en betydelig afsætning 
af medført materiale langs bræelvene. 
Naar man sammenstiller Hellands iagttagelser fra Justedalsbræen, 
fra Island og fra Grønland, saa viser det sig, at slammængden er 
meget variabel paa de forskjellige steder og til forskjellige aarstider. 
Et par iagttagelser, som Helland 1874 anstillede i Jotunheimen, 
viser sammenlignet med tilsvarende iagttagelser af mig sommeren 
1891, at slammængden i en og samme elv ogsaa varierer meget aar 
om andet. 
Jeg skal som eksempel paa de grænser, inden hvilke slammæng¬ 
den varierer, vedføie resultatet af nogle iagttagelser af Helland fra 
Grønland, Island og Justedalsbræen samt resultatet af nogle iagtta¬ 
gelser, som jeg selv har gjort i Jotunheimen. De anførte tal angiver 
antal gram pr. kubikmeter vand: 
Grønland: Alangordlek. 2 374 
Umiatorfik. 75 
Island: Jøkulså å Breibamerkrsandi. 1876 
Hvit å. 36 
Justedalsbræen: Langedalsbræelven. 523 
Saphellebræelven. 43 
Jutunheimen: Leira. 92.2 
Storaadøla. 12.2 
Det fremgaar heraf tydelig, at det er inden vide grænser, slam¬ 
mængden varierer. Naar jeg har sat øvre grænse i Jotunheimen til 
92.2, saa er imidlertid et par iagttagelser ikke medtaget: den ene er 
fra Memuruelven, den anden fra Visa. 
I Memuruelven fandt jeg nemlig 18de juli 1891, at hver kubik¬ 
meter vand førte 1 391.3 gr., den høieste slamgehalt som saavidt mig 
bekjendt er fundet i en norsk bræelv. Jeg forklarede mig dengang 
fænomenet ganske simpelt som tilhørende den i Jotunheimen ialminde- 
lighed i juli indtrædende smeltningsperiode. Eor en æret forfatter i 
„ Turistforeningens aarbog u for omkring et snes aar siden har imid¬ 
lertid ogsaa Memuruelvens store slamgehalt været paafaldende, idet 
han benytter anledningen til poetisk at sammenligne dens vand med 
rugmelsgrød. 
Den nævnte iagttagelse fra Visa giver en tydelig forestilling om, 
