358 
kvælstofmængden under forsøget øget til det 34-dobbelte. Dette er 
et meget godt resultat, men alligevel andrager den indvundne kvæl- 
stofmængde kun til 473 milligram (0.473 gr.), og da 1 liter kvælstof 
i luftformig tilstand veier 1.257 gr. er der af samtlige 20 planter til- 
sammen kun optaget knapt y 8 liter kvælstofgas fra luften. 
Skulde denne samme kvælstofmængde været givet planterne i 
form af kvælstofholdig gjødning, f. eks. chilisalpeter (Na N0 3 ), der 
indebolder ca. 16.5 % kvælstof, saa vilde man heraf maattet anvende 
ca. 3 gr. En saadan mængde vilde været nødvendig forat dække de 
20 havreplanters kvælstofbehov, dersom planterne kavde manglet evnen 
til at optage kvælstof og om end dette kvantum er ringe, saa maa 
man erindre, at der er mange havreplanter paa en ager. 
De planter, kvormed disse forsøg anstilledes, voksede i en jord- 
bund, der indekoldt en vis mængde kvælstofnæring og selvfølgelig 
ved siden deraf de øvrige næringsstoffer, som det er nødvendigt, at 
planterne kan optage fra jordbunden, forat de skal kunne udvikle sig. 
(De saakaldte askebestanddele: kali, kalk, magnesia, jern, fosfor, 
svovl, silicium (kisel) samt klor). 
Mangler kvælstof ganske i den jordbund, kvori planten vokser, 
saa udvikler den sig saa svageligt, at den ikke faar evnen til at op¬ 
tage luftens kvælstof. Eor at denne ernæringsproces skal kunne finde 
sted, synes det nødvendigt, at planterne kommer saapas til udvikling, 
at de kar endel normale, grønne blade, og at de i det keie befinder 
sig i en mere livskraftig tilstand end den, de naar frem til ved at 
vokse i ganske kvælstoffri jordbund. 
Dette gjælder dog ikke alle planter. Bælgplanterne, til kvilke 
saa vigtige kulturplanter, som ærter, bønner, lupiner, kløver o. s. v. 
kører, indtager en særstilling med kensyn til sin ernæring med kvælstof. 
Eælles for alle disse planter er det, at de paa sine rødder bærer 
et større eller mindre antal knolleformige udvekster af forskjellig og 
ofte temmelig uregelmæssig form. Cellerne i disse knollers indre er 
opfyldte med smaalegemer af køist eiendommelig beskaffenhed om kvis 
natur og funktion de forskjelligste meninger kar gjort sig gjældende 
opigjennem tiderne. De kar været koldt for sop eller bakterier, og 
de kar været anseede for normale dannelser, fremgaaede af plante- 
cellernes eget protoplasma alene, uden nogen medvirkning af frem¬ 
mede organismer. Ingen af disse opfatninger synes efter de nyere 
undersøgelser at være keit rigtig. Bælgplanteknollernes „bakteroider u , 
