359 
som de efter mit forslag almindelig kaldes, paa grund af deres lighed 
med bakterier, opfattes af de nyeste forfattere som spaltsop, der ved 
indvirkning fra plantens side er omdannede og forandrede i levesæt, 
funktion og beskaffenhed. 
Knollerne. synes at opstaa paa den maade, at endel i jordbunden 
forhaandenværende bakterier, snart efterat frøet har spiret, fæster sig 
paa et rodhaar eller en af de fine rødder, trænger ind gjennem cel¬ 
lens væg og borer sig ind til rodens indre. Her formerer de sig 
sterkt og opfylder cellerne og samtidig udøver de en saadan virkning 
paa disse, at de deler sig og vokser langt sterkere, end ellers 
vilde have været tilfældet. Det er bekjendt hvorledes galhvepsens 
stik frembringer dannelsen af store rnnde galæbler paa egebladene. 
Den irritation, der fremkaldes af den ved stikket ndsondrede vædske 
og kanske ogsaa af de eg, der indlægges i saaret, bevirker, at cellerne 
omkring stikstedet formerer sig og svulmer op, saa de velkjendte 
kugleformige udvekster fremkommer, der ofte kan naa op til en stør¬ 
relse af flere centimeter i gjennemsnit. Paa lignende maade paavirker 
de i bælgplanterødderne indvandrede bakterier plantecellerne og knol¬ 
ler opstaar, men samtidig omdannes, ved indvirkning fra plantens side, 
bakterierne saaledes, at de blir ganske ukjendelige og tilslut mister sin 
formeringsevne. De svulmer op til sin femdobbelte størrelse eller mere 
og blir overfyldte med eggehvidestoffer, altsaa med sterkt kvælstof- 
holdig næring. Bakterierne undergaar en slags eggehvidedegeneration 
og forvandles fra normale organismer til eggehvideklumper, der har 
mindre lighed med en anstændig bakterie end en fuldvoksen, overfedet 
Yorkshire-gris har med en mager vestlandsk grisunge. 
I løbet af sommeren tiltager knollernes indhold paa bakteroider 
og dermed paa kvælstofholdig næring. 
Men saa kommer høsten og frøene skal dannes. Da fordøier og 
fortærer planten de bakteroider, den har opdrættet 
i knollernes indre og nyttiggjør den kvælstofnæring, de indehol- 
der, for sin egen ernæring. 
Vi talte her i tidsskriftet nylig om myrer, som drev agerbrug med 
sop som kulturplanter. I dette tilfælde har vi at gjøre med planter, 
som driver en lignende sopkultur. Ialfald er det denne mening om 
bakteroidernes natur, der for tiden synes at have mest for sig, idet 
det dog ikke maa glemmes, at det er yderst vanskelige undersøgelser 
