379 
stød i det tryk, som gasen udøver mod karrets vægge. Anbringes, 
det dobbelte antal molekyler i rummet, fordobles stødenes antal, med 
andre ord, trykket vokser med gasens tæthed (Mariottes lov). Eorøges. 
gasens temperatur, forøges altsaa ogsaa de enkelte molekylers levende 
kraft og dermed intensiteten af deres stød. Gasens tryk mod karrets. 
vægge stiger altsaa med stigende temperatur. Idet man, gaaende ud 
fra denne hypothese om gasarternes molekylære sammensætning, ved 
beregning har draget slutninger af det mest forskjellige slags og har 
formaaet at paavise disse slutningers rigtighed eksperimentelt, har 
denne anskuelse af gasarternes konstitution og den maade, paa hvilken 
varmen er tilstede hos dem, vundet overordentligt i sandsynlighed for 
fysikeren. 
Yi maa, for at undgaa misforstaaelse, komme tilbage til et alle¬ 
rede omhandlet punkt. Vi forsøgte ved eksemplet om kuglen at faa 
klarlied over principet for energiens vedligeholdelse. Yi sagde, at. 
kuglen, som den ene gang befandt sig i 100 m.s høide og den anden 
gang, da den faldt ned fra denne høide, indeholdt en synlig levende 
kraft i sin bevægelse som et hele, og som endelig, da den blev rolig 
liggende som fladtrykt, istedetfor den tilsyneladende tabte levende; 
kraft havde faaet varme, i alle disse tre tilfælde havde samme mængde 
energi i sig. Nu kunde man spørge: Ja, naar nu dette forholder sig 
saaledes, hvorfor er det da ikke muligt at tvinge denne opvarmning^ 
som kuglen har faaet, til atter at omsætte sig til den samme levende 
kraft, fra hvilken den har sit udspring, altsaa tvinge varmen til at. 
bringe den fladtrykte kugle til atter at stige op ? Er det ikke muligt,, 
og hvorfor ikke, at omsætte den form af energi, som yttrer sig som 
varme i en synlig levende kraft? Lad os, for at komme til klarhed i 
dette problem, drage en liden sammenligning. Lad os tænke os, at 
en mand, som eiede en million kroner, fik det indfald at laane ud sin 
million til 100 000 personer, som han slet ikke kjendte og af hvilke 
han ikke fordrede noget gjældsbevis, 10 kroner til hver. Det er da. 
indlysende, at millionen dog, selv efter denne fordeling, er tilstede.. 
Men tidligere, da den var i den enkelte besidders haand og sted se-, 
kunde anvendes til bestemte formaal, som kun var afhængig af den 
enes vilje, var denne kapital aabenbart mere iøinefaldende for os end 
i sin nye fordelingsform, i hvilken den i smaabeløb befandt sig paa. 
100 000 hænder, som desuden kunde anvende den efter eget god¬ 
tykke, ja man vilde vel, efter daglig talebrug, tale om, at millionen, 
var fors vundet. Lad os saa tænke os, at det en dag faldt denne. 
