24 
Merkværdig nok har ogsaa en gruppe af pattedyr, hvortil hører 
kamelen og lamaet, elliptiske blodskiver, der dog ogsaa er kjerneløse, 
mens de laveste fiske, de saakaldte rundmunde, hvortil niøiene og 
lampreten hører, danner en undtagelse i den modsatte retning, idet de 
nemlig besidder runde men dog kjerneholdige blodskiver. 
Paa grund af, at pattedyrene har kjerneløse blodskiver, har man 
endog forsøgt at adskille disse blodskiver fra de røde blodceller, hos 
de andre hvirveldyr, som dannelser, der ikke kan sammenlignes med 
disse, og har betegnet dem som blodplastider og pattedyrenes blod 
som plastideblod i modsætning til det cellede blod hos fuglene og de 
koldblodige hvirveldyr. Denne principielle deling taber dog sin beret¬ 
tigelse, naar man betænker, at pattedyrenes røde blodskiver først taber 
sin kjerne i løbet af udviklingen — pattedyrenes første blodceller er 
samtlige kjerneholdige og indeholder endog i længere tid kjerne hos 
fosteret — og at den første udvikling af blodcellerne foregaar paa 
samme maade hos alle hvirveldyr. Grunden, hvorfor blodlegemerne 
hos pattedyrene senere mister sin kjerne, kan maaske søges i de paa 
en særegen maade uddannede apparater, hvorved pattedyrenes blod¬ 
legemer frembringes. Da disse apparater hos de øvrige dyr er mindre 
fuldkomne, maa regenerationen delvis tage sit udgangspunkt fra de 
forhaandenværende blodskiver, selv om den foregaar paa bestemte 
steder, d. v. s. de maa kunne formere sig ved deling, og hertil be¬ 
høver de en kjerne, da alle celledelinger udgaar fra kjernen. Paa 
den anden side vilde en kjerne give pattedyrenes blodskiver et ganske 
overflødig stort volum, hvorved antallet pr. kubikmillimeter blod ikke 
kunde blive saa stort som det er nødvendigt for de høitudviklede 
pattedyrs respirationsbehov. Saaledes kan vi maaske opfatte tabet af 
kjernen som en af kensigtsmæssighedshensyn fuldkommengjort ind- 
retning. 
Iøvrigt besidder de kjerneholdige blodskiver de samme fysiske og 
optiske egenskaber som de kjerneløse. 
Det er et meget omtalt spørgsmaal, om blodskiverne besidder en 
selvstændig omsluttende hinde eller membran. Mange forskere antager 
dette. Men vi skal se, at mekaniske forsøg, saavel som talrige fæno- 
mener, der viser sig ved blodskiver, som behandles med forskjellige 
substantser, tvertimod taler mod tilstedeværelsen af en saadan begræn- 
sende hinde. Man har en tidlang ogsaa villet forsøge at tyde de røde 
blodskiver som blærer med flydende indhold og et omsluttende hylle. 
