25 
At denne opfatning er falsk kan let vises derved, at de røde blod- 
skiver kan knuses, hvorved brudstederne bliver fuldkommen skarpe, 
uden at noget af indholdet flyder ud. De røde blodskiver er over¬ 
ordentlig ømfintlige. Allerede i den friske blodsdraabe paa objekt- 
glasset undergaar de forandringer isærdeleshed ved præparatets rand, 
hvor de kommer i berøring med luften. Den glatte overflade faar 
skarpe fremspring, de bliver mindre, taber sin skiveform, og der frem¬ 
kommer stadig flere spidser og ujevnkeder, saaat de tilslut minder om 
et morbær. Dette fænomen har man betegnet som stjerneformig ind- 
skrumpning. De reagerer mod de fleste kemiske og fysiske indvirk- 
ninger ved ofte vidtgaaende formforandringer, saaat det er meget van- 
skeligt vedblivende at fastholde de røde blodskiver i deres normale 
form. Dette lykkes bedst ved en. rask indtørring af et tyndt lag blod 
eller ved behandling med 1—2 pct. osmiumsyre. Herunder maa man 
passe paa at lade blodsdraaben umiddelbart træde over i osmiumsyren, 
uden at den kommer i berøring med luften. Man gaar bedst frem 
paa den maade, at man f. eks. bringer en draabe 1 pct. osmiumsyre 
paa den godt rensede fingerspids. Med en naal stikker man derpaa 
hul paa fingerhuden under draaben, saaledes at det fremstrømmende 
blod straks blander sig godt med osmiumsyren. 
Man har desuden angivet en hel række vædsker, som skal kunne 
vedligeholde blodskivernes form; dog bevirker næsten alle methoder 
større forandringer end de ovenomtalte. 
Studiet af de forandringer, som de røde blodskiver undergaar 
under forskjellige kemiske og fysiske indvirkninger, er derfor meget 
yigtig, fordi vort kjendskab til disse dannelsers finere bygning hoved- 
sagelig hviler paa disse eksperimentelle erfaringer. De overordentlig 
mangfoldige billeder, som man her kan faa se, er dog meget vanske¬ 
lige at tyde og har ogsaa virkelig faaet den mest forskjelligartede 
bedømmelse. 
Vi vil her kun nævne nogle af de vigtigste eksempler. 
Sender man elektriske udladninger gjennem et friskt blodpræparat, 
hvad man under mikroskopet meget godt kan gjøre ved en passende 
anordning, saa bemerker man, at de normale skiver først faar svage 
indbugtninger i randen (rosetformen\ derpaa skrumper de stjerneformig 
ind (morbærformen), og endvidere faar de udseende som kugler, besat 
med talrige fine spidser (pigæbleformen). Sluttelig taber de spidserne 
