26 
og forvandles til farvede kugler, hvoraf ligesom med et ryk farve- 
stoffet forsvinder, mens en farveløs rest bliver tilbage. 
Behandles kjerneholdige blodskiver paa denne maade, bliver først 
kjernen, som neppe var synlig fra begyndelsen, meget tydelig. Derpaa. 
forvandler skiven sig efter at have faået forskj ellige fremspring til en 
farvet kugle, der da pludselig mister farven. Ofte træ der ogsaa 
kjernen med et ryk ud, mens en farveløs rest med svage konturer 
bliver tilbage. I særdeleshed maa det fremhæves, at paa stadiet af 
de farvede kugler, smelter ikke sjelden flere af disse sammen og 
mister først da farven. 
Opvarmer man blod til 52° C., bliver skiverne ligeledes til kugler, 
hvis diameter er mindre end skivens, men der afsnøres ogsaa fra disse 
farvede draaber, som ofte ordner sig i perlesnorformede rækker. 
Disse erfaringer — udtrædelsen af kjernen, sammenflyden af de- 
farvede kugler og afsnøring af draaber — taler af gjort mod tilstede¬ 
værelsen af en selvstændig omhyllende hinde 
Vand virker meget energisk, og ødelægger efter kort tid blod- 
skiverne. 
Gjør man forsøget i det store, og fortynder man blod med vand 
i et reagensrør, saa undergaar det en merkelig forandring: det bliver 
gjennemsigtigt ligesom en lakfarve. Iagttager man vandets indvirk- 
ning under mikroskopet, idet man paa et objektglas bringer en draabe 
blod ved siden af en draabe vand og derpaa ved et dækglas bringer 
dem til berøring, ser man, at blodskiverne svulmer op til farvede 
kugler, der da snart afgiver alt sit farvestof, saaat der atter kun 
bliver farveløse rester tilbage. Blodets eiendommelige forvandling ved 
at blandes med vand beror altsaa derpaa, at blodskivernes farvestof 
træder ud og opløser sig i våndet. Samme resultat opnaar man, som 
vi har hørt, ogsaa ved at sende elektriske udladninger gjennem blod, 
men ogsaa ved at lade blod fryse og atter lade det tø op, endvidere 
ved tilsætning af æther, kloroform eller blodserum af en anden dyreart.. 
Meget eiendommelige er de forandringer, som kjerneholdige blod¬ 
skiver f eks. froskens undergaar ved ufuldkommen indvirkning af 
vand. Gyder man froskeblod i et spidsglas med lidet vand,' saa dan¬ 
ner der sig fra glassets bund en gele; undersøger man efter nogen 
tid denne under mikroskopet, saa finder man blodskiver, hvori dem 
farvede bestanddel delvis har trukket sig tilbage fra den ydre begræns- 
ning, og danner en stjerneformet figur omkring kjernen paa en saadan. 
