27 
maade, at spidserne endnu naar til blodskivens farveløse rand. Man 
har betegnet disse som Huhnefeld-Hensenske figurer. Delvis lignende 
billeder erholder man ved at behandle blodskiverne hos en vandsala- 
mander med 2 pct. borsyre (fig. 5). Blodskivens farvede indhold 
danner da ofte lignende stjerneformede figurer omkring kjernen, end- 
videre bliver skiven kugleformig, det hele farvede indhold trækker sig 
tilbage fra den farveløse rand og omslutter som en grønlig kugle den 
for det meste ekcentrisk beliggende kjerne, og den kan sluttelig for- 
lade den farveløse rest, idet den træder ud af samme (fig. 3, 6). 
Briicke har betegnet den farvede bestanddel som zooid, den farve¬ 
løse rest som oikoid. 
Saltopløsninger bevirker i koncentreret tilstand (10 pct.) en betrag- 
telig indskrumpning af blodskiverne, saaat de faar et indviklet, bøiet, 
o 
Fig. 5. 
krummet og stivt udseende. I y 2 —% pct. opløsninger vedligeholder 
de delvis sin form; dog indtræder ofte stjerneformede indskrumpninger. 
Fortynder man blod med svage saltopløsninger, saa forbliver det ugjen- 
nemsigtigt i modsætning til, hvad tilfældet var med virkningen af 
rent vand. 
Syrer virker paa blodskiverne ialmindelighed paa samme maade 
som vand; paa de kjerneholdige blodskiver bevirker de en skarpt 
fremtræden af kjernen, der da bagefter farves grøn af det i opløs- 
ningen gaaede farvestof, hæmoglobinet. 
Alkalier opløser blodskiverne; kun i meget koncentreret (80 pct.) 
kalilud beholder de sin farve. 
Behandles de røde blodskiver med visse farvestoffer (anilinblaat,. 
rosanilin, carmin) eller med garve syre, pyrogallussyre, saaledes at sam- 
