44 
af talrige forskeres beretninger og som jeg ved egne talrige erfaringer, 
navnlig med hensyn til frugtvingjæringen, kan bekræfte . 44 
Som ventelig var lod angrebene ikke vente ret længe paa sig, 
og det første kom endog fra dansk side, idet professor Ernst Chr. 
Hansen paa ingen maade vil gaa ind paa rigtigheden af Jørgensens 
forsøg; fra et tysk gjæringsfysiologisk laboratorium kom den næste 
indvending, og sluttelig har to af assistenterne paa Carsberg-labora- 
toriet med en række forsøg lagt sig i skranken for deres lærers ind- 
vendinger, men hvorvidt deres paastand vil finde bekræftelse eller ei 
maa Jørgensens ventede publikationer afgjøre. 
Georg W. Neumann. 
i a a n e n.‘l 
Trods det kjæmpearbeide selenologerne har udført for skridt for 
skridt at undersøge maanens overflade med sine kikkerter, saa er 
alligevel vor kundskab om maaneoverfladens udseende kun kjendt i 
større hovedtræk. Dette skjønner man, naar man hører, at det mindste 
punkt af maanen, som kan skjelnes i gode kikkerter besidder en ud- 
strækning af 1—2 kilometer. Yed tusenfoldig forstørrelse ser man 
enkelthederne paa maanen med samme tydelighed, som man vilde have 
seet dem med blotte øie i omtrent 850 kilometers afstand. De største 
hovedtræk ser vi i det ansigt, som efter alle baade ældre og yngre 
folkeslags forestillinger skuer ned til os fra maanen. Som de fleste 
vistnok ved, viser maanen os bestandig den samme side, da den bruger 
ligesaa lang tid til en omdreining om aksen som til et omløb om jor¬ 
den, saa at et maanedøgn kommer til at have en længde af ca. 600 
timer. Den modsatte side er os derfor fuldstændig ubekjendt, naar 
undtages de smale striber i randen, som vekselvis kommer tilsyne som 
følge af, hvad man kalder maanens libration, men som ikke udgjør 
mere end tilsammen omtrent V 40 af overfladen. Vi tager dog neppe 
merkelig feil, om vi forestiller os den bortvendte side med samme 
koparrede udseende som den anden. Den ubekjendte side af maanen 
har netop ganske isærdeleshed tjent som tumleplads for fantasien. Da 
man saaledes f. eks. maatte antage den synlige maaneoverflade aldeles 
0 Af Franz Toula i Schriften des Vereines zur Verbreitung natur- 
wissensch, Kenntnisse in Wien. 
