22 
kammer, hvorfra de igjen pumpes til lungen forat befries fra kulsyren 
og optage nyt surstof. 
Det surstofrige blod i pulsaarerne er lyst skarlagenrødt, det med 
kulsyre belæssede blod i blodaarerne er mørkt farvet. 
Da den optagne surstofmængde påa den ene ^ide afhænger af 
blodlegemernes antal, paa den anden side af deres overflade, finder vi, 
at de har en form, der forener det ringeste volum med den største 
overflade, hvilket nøie svarer til deres funktion som staaende i respi- 
rationens tjeneste. De viser sig under mikroskopet at have form af 
Fig. 3. 
runde skiver, hvis rand er noget fortykket, saaat de i midten paa 
hver side har en svag fordybning (fig. 3, a). Deres profil lader sig 
derfor sammenligne med en biskøit. Disse bikonkave skivers profil 
kan man under mikroskopet bedst iagttage, naar de, hvilket ofte er 
tilfældet lægger sig sammen i forgrenede rækker, med fladerne mod 
hverandre, ligesom mynterne i en pengerulle (fig. 3, g). I det cirku- 
lerende blod iagttages dog aldrig dette. 
De enkelte skivers farve er grønlig. Først i tykkere lag viser 
den egentlige blodfarve sig. De besidder en fuldstændig glat over- 
