21 
antager tillige form af karret, hvori den befinder sig. Herunder ud- 
presses en gnlagtig klar vædske, der flyder ovenpaa, og udgjør, hvad 
man kalder blodserum.' 
Hælder man det i kulden dannede øverste lag, blodplasmaet, af, 
<og bringer det *ind i et varmt værelse, saa størkner det ligeledes, og 
af den dannede gele udpresses atter ved sammentrækning blodserum. 
Den faste substants, som er igjen, er det samme som blodkagens net- 
verk eller blodets trævlestof, fibrinet, som man kalder det. 
Fjernes dette trævlestof af det friske blod ved pidskning, saa 
løber blodet ikke sammen, men forbliver fly den de. 
For endnu engang at vende tilbage til vor sammenligning med 
melk, saa stivner denne ogsaa ved længere henstand; men mens dette 
foraarsages ved bakterier, der udvikler sig i melken, har blodet i sig 
det stof, som foraarsager størkningen. 
Allerede af disse forsøg kan vi slutte, at den tilsyneladende ens¬ 
artede blodvædske indeholder flere bestanddele: Blodserum, trævlestof 
og blodlegemer. 
For nærmere at lære de sidste at kjende maa vi tage mikroskopet 
til hjælp. 
Bringer man en draabe blod paa en godt renset glasplade, be- 
dækket med et lidet tyndt dækglas under mikroskopet og betragter 
det ved ca. 300 ganges forstørrelse, saa finder man i synsfeltet en 
utallighed af smaalegemer af et ganske bestemt udseende. 
Disse er aldeles ikke alle af samme beskaffenhed, men man kan 
ialmindelighed skjelne tre forskjellige slags: 1) hovedmassen dannes af 
de farvede eller saakaldte røde blodlegemer eller bedre blodskiv.er 
(fig. 3, a, a 1? mi, me, g, g x ), 2) i ringere mængde er de farveløse 
eller hvide blodlegemer tilstede (fig. 3, 1, ej og 3) de mindste 
meget forgjængelige dannelser, som for det meste i mindre hobe findes 
blandt de to foregaaende, de saakaldte bledplader. 
De røde blodskiver er de egentlige bærere af blodfarve- 
stoffet, hæmoglobinet, og spiller hovedrollen ved aandedrættets 
gasudveksling. I lungen, hvor de kun ved en meget tynd hinde er 
skilt fra den surstofrige indaandede luft, optager de surstoffet og bliver 
gjennem pulsaaresystemet drevet ud i de fineste haarkar, i alle lege¬ 
mets dele. Her afgiver de. da surstoffet til vævene for derpaa, belæsset 
med kulsyre, gjennem blodaarerne at vende tilbage til høire hjerte- 
