14 
Snyltende fiske. 
I et for en tid siden udkommet arbeide over Normandies kyst- 
og havfauna beretter Gadeau de Kerville om et interessant 
kompaniskab mellem maneterne og fiskeyngelen, især yngelen af pig- 
makrelen eller som den kaldes i Kristiania garibaldimakrelen ( caranx 
trachurus). Paa østkysten af Coletin er en art storgople ( rhizostoma 
cuvieri) meget almindelig. Man kan der ikke sjelden se de større 
af disse maneter svømme afsted omsværmet af flere dnsin af pig- 
makrelens yngel; det er som et større skib, der omgives af en flotille 
smaabaade. Smaafiskene svømmer parallelt med manetens akse og i 
samme retning som den. De. bolder sig over, under, bag og paa 
siderne af denne, men foran over manetens skjærmrand gaar de ikke. 
Stundom fjerner de sig nogle meter fra sin beskytter, men ved den 
ringeste fare iler de straks tilbage. Uden tvil søger derfor disse 
smaafiske beskyttelse hos maneten. Thi denne art blir ligesom de 
andre storgopler næsten ikke forfulgt af noget dyr, dels fordi kroppen 
kun bestaar af gelatine, dels ogsaa paa grund af deres kraftige neide- 
organer. De skaffer paa denne maade en neutral grund omkring sig, 
som fiskeyngelen og ogsaa mange smaa krustaceer opsøger, forat skaffe 
sig beskyttelse mod sine fiender. 
Den der først paaviste kompaniskabet mellem maneterne og pig- 
makrelens yngel er afdøde intendant ved det naturhistoriske museum i 
Gøteborg, A. W. Malm. Da han i juli og august 1852 opholdt 
sig ved Kristineborg i Bohuslan, hvor nu Sveriges biologiske station 
er beliggende, fortalte en gammel fisker ham, at hvitingen dannes i 
brændemaneterne; en anden fisker paastod, at disse føder silden. Forat 
faa rede paa hvad der gav anledning til disse udtalelser, undersøgte 
Malm en del orændemaneter ( cyanea capillata). Han fandt da i en 
manet 7, i en anden 3 smaa fiskeunger o. s. v. Yngelen var dog 
ikke unger af hviting eller sild, som paastaaet af fiskerne men af 
pigmakrelen. De fandtes alle blandt manetens ovarier. Naar Malm 
søgte at fange dem, arbeidede de sig saalangt ind under manetens 
skive, som muligt. Engang anstillede Malm følgende eksperiment med 
nogle a F disse smaafiske, som han havde taget fra en manet og derpaa sat 
i et ka: ined vand. Først blev maneten gjengivet sin frihed. Umiddel- 
