58 
til bogens pris maa dog dens udstyr i denne retning — som i det 
hele — siges at være forbausende godt, og en stor fordel ved den 
anser vi det for at være, at den behandler alle fisk, der vides tagne 
ved de skandinaviske landes kyster, selv de sjeldneste, som ikke 
egentlig tilhører faunaen, men dog en og anden gang kan forekomme* 
Desværre giver bogen ikke fiskenes norske navne, kun det svenske 
og det systematiske (latinske). Dette er en mangel ligeoverfor vort 
publikum, men tiltrods herfor kan vi ikke andet end anbefale Stux- 
bergs fiskeverk paa det bedste. 
E. A. Smitt: Skandinaviens fiskar. 1 ) 
Omkring 1840 paabegyndte de svenske zoologer E r i e s, Ekstrøm 
og Sundevall et verk over Skandinaviens fiske, som, skjønt det kun 
var forfattet paa svensk, vakte stor opmerksomhed ikke alene i Norden, 
men ogsaa ude i Europa. Hvad der ikke mindst bidrog til at skaffe 
verket dets ry, var de fortrinlige farvelagte plancher, udførte af v. 
Wright, hvormed det var ledsaget. Efterat omtrent en trediedel af 
Skandinaviens fiske (64 arter) var beskrevne, standsede imidlertid 
verket, da den ene efter den anden af forfatterne faldt fra og der i 
mange aar heller ikke var nogen, som vovede at paatage sig fort- 
sættelsen af dette litterære storverk. Eørst nu efter et halvt aarhun- 
dredes forløb har forlæggerne fundet arvtageren i E. A. Smitt, pro¬ 
fessor ved Riksmuseet i Stockholm. 
Samtidig med at professor Smitt har fortsat sine forgjængeres 
arbeide, har han maattet delvis omarbeide og supplere de ældre beskri¬ 
velser, thi hvor gode og paalidelige de end var i 40-aarene, er de i 
vore dage, som rimeligt, blevne i mange retninger forældede. I de 
mange aar, som er forløbne siden den ældre udgave udkom er jo vort 
kjendskab til fiskene i høi grad bleven ændret og beriget, dette gjæl- 
der ikke mindst de skandinaviske arter, som ivrigt og grundigt er 
blevne studerede af mænd som Nilsson, Malm, Lilljeborg, Smitt, Gr. 
0. Sars, Collett, Kroyer og Liitken. 
Den oprindelige plan til „ Skandinaviens fiskar “ var, at verket 
skulde være strengt videnskabeligt men samtidig saa almenfatteligt, 
at det kunde benyttes saavel af læg som lærd. Denne plan har 
ogsaa Smitt trolig fulgt. Greit og klart finder vi foruden de rent 
systematiske beskrivelser, skildringer af vore fiskearters levemaade, 
udbredelse, leg, udvikling o. s. v. Selv det rent praktiske, fiskerierne, 
er korteligen omtalt. Intetsteds er teksten belemret med pnødige 
detaljer. 
„ Skandinaviens fiskar M er ledsaget af 54 vakkre, for største delen 
farvelagte plancher, udførte af v. Wright m. fl. efter levende eller 
ferske fiske. Desuden er teksten forsynet med gode zinkotypier af 
fiskearter, hvortil kun havdes spiritusmateriale, af fiskeyngel og af 
anatomiske præparater. Ved hjælp af disse tegninger og plancher vil 
enhver uden vanskelighed kunne faa bestemt hvilkensomhelst nordisk 
fisk, selv om man ikke vil umage sig med at ty til teksten. 
x ) Norstedt & Sønners forlag, Stockholm. 
