62 
uden naade blev forfulgte i parken. 8 stykker var tømt af hasselmus. 
Som fiender, der særlig var farlige for den unge fugleyngel iagttog 
han ogsaa snoge og hugorme, af hvilke han oftere kom over de sidste 
paa fersk gjerning. Ifølge Martins og Raspails iagttagelser ødelagdes 
65—70 procent af alle fuglereder, 15 pct. af katte, ligesaa mange af 
skjærer og skovskader, 10 af ekorn, 10 af hasselmus og rotter, 8 af 
slanger, 3 af rovfugle, 1 af pindsvin og grævlinge. De sangfugle, der 
ligger høit oppe bliver fornemmelig et bytte for rovfugle. Til man 
altsaa beskytte sangfuglene, maa man altsaa ubarmhjertig forfølge 
katte, skjærer o. s. v. Derimod vil Martin have gjøgen skaanet; denne 
ofrer vistnok 4—5 reder for sine unger men er alligevel saa sjelden 
og gjør sig saa nyttig ved udryddeise af larver, at den sangfuglene 
tilføiede skade opveies herved. Prometheus. 
Forgyldning af silke. Allerede i oldtiden og middelalderen 
skal man have vidst at forgylde silken. Methoderne var dog kostbare. 
Af den samme feil led ogsaa en af Gr o n i n for nogle og seksti aar 
siden opfundet methode, hvorefter silken først gjennemtrængtes af en 
opløsning af klorguld og derpaa udsattes for sterkt reducerende gas- 
arter f. eks. vandstof. Gfuld slog sig da ned i silken som yderst fint 
pulver, saa silken blev sort, og den maatte da bagefter „poleres u ved 
at gnides med en glat gjenstand. Da silken paa denne maade optog 
særdeles meget guld, blev methoden kostbar. I den senere tid har 
man derimod ved galvanoplastikens hjælp drevet det til kun at lægge 
et yderst tyndt lag af guld paa silkens overflade, hvorved naturligvis 
opnaaes en stor besparelse i sammenligning med før, da guldet trængte 
ind i silkens indre. Da silke er en ikkeleder for elektricitet, maa den 
først gjøres ledende. Dette kan opnaaes paa forskjellige maader 
f. eks. ved først at impregnere silken med sølvnitrat og derefter ud- 
sætte den for indvirkningen af fosforvandstofgas, som fremstilles af 
fosfor med kalkmelk. Sølvnitratet reduceres da til metallisk sølv. 
Istedenfor sølv kan ogsaa anvendes bly. Silken impregneres da først 
med blyeddik og behandles saa med svovlvandstofgas, hvorved der paa 
silken udskilles svovlbly. I begge tilfælde opnaaes, at silken bliver 
ledende for elektricitet, saa man i et almindeligt bad af cyankalium 
og cyanguld ved hjælp af den elektriske strøm kan udfælde paa silken 
et saa tyndt lag af guld, som man vil. Naturligvis kan man paa 
samme maade overdrage silken med kobber, nikkel, sølv eller andre 
metaller, istedenfor guld. Methoden anvendes til at metallisere knip- 
linger, fine blonder, musselin, tyll etc. hvorved opnaaes høist effekt- 
fulde resultater. 1 ) 
Planeternes magnetiske forhold. ErnstLeyst i St. Peters- 
burg har anstillet en del undersøgelser over planeternes magnetisme, 
der endnu ikke er bleven bekjendt i videre kredse. Spørgsmaalet om 
de øvrige planeter, slige som jorden, besidder magnetisme, søger for¬ 
fatteren at besvare ved at undersøge, oin planeterne udøver nogen 
merkbar indflydelse paa jordmagnetismen. Materialet har han havt i 
1 ) Af Silbermann i „Cliemiker Zeitung“. 
