67 
:gere tid, helt ned til Aristoteles (omkr. 330 f. Kr.), som kritiserer 
•det meget sterkt. Herodot fortæller, at en hersker i Lilleasien, Arista- 
goras, omkr. 500 f. Kr. bragte med sig til Sparta en kobbertavle, 
hvorpaa var indgraveret hele jordens kreds, hele havet og alle floder, 
•og denne tavle har sandsynligvis været tegnet efter Anaximanders kart. 
Allerede paa Herodots tid begyndte imidlertid nye anskuelser om 
jordens form at trænge frem. Tanken om at jorden er en kugle, der 
«væver frit om i himmelrummet, er udgaaet fra en anden græsk filosof- 
:skole, Pythagoræerne. Disse mente, at den fuldkomneste form var 
kugleformen, og da jo jorden, som menneskene beboede, *maatte være 
fiuldkommen, var det nødvendigt, at den besad den mest fuldendte 
iform. 
Denne forestilling om jordklodens ndseende vandt mere og mere 
indgang, og allerede Aristoteles, en af oldtidens største naturforskere 
•(j* 322 f. Kr.), fremsatte først de beviser for jordens kugleform, som 
ændnu tildels benyttes i vore geografiske lærebøger: Man havde lagt 
merke til, at naar man reiste fra nord mod syd, dnkkede nye stjerner 
op over horisonten og forsvandt atter, naar man drog mod nord; end- 
^videre iagttog man, hvorledes gjenstande forsvandt lidt efter lidt i 
.‘Synskredsen, naar man havde fri udsigt over en videre flade, f. eks. 
;skibe paa havet. Endelig* det kjendte bevis, at jordens skygge paa 
anaaneskiven ved maaneformørkelser er rnnd. 
Efterhaanden fik man ogsaa andre fysikalske beviser, saa at op- 
fatningen af jorden som en kugle blev herskende gjennem hele old- 
itiden. 
En senere fremragende geograt og mathematiker, Eratosthenes, 
■der levede i Alexandria omkr. 200 f. Kr., foretog den første maaling 
til bestemmelse af jordens omfang 1 ). Lægger man nemlig en cirkel 
•øm jorden gjennem begge poler, en saakaldet stor cirkel eller meridian, 
kan jo denne som bekjendt deles i 360 grader, og hvis man nu kunde 
•opnaa at maale en af disse grader, vilde man ved multiplikation med 
360 faa ud den hele omkreds. Eratosthenes udførte ogsaa virkelig 
denne maaling og fik et resultat, der er overraskende nær vore dages 
1 ) Eratosthenes skrev ogsaa en. lærebog i geografi, som desværre er tabt, 
men af de bevarede fragmenter kan dog sees,, at det-har været et grundlæg- 
:gende verk. Det er ogsaa ble vet meget benyttet af senere forfattere f. eks. 
■Strabo.. 
