74 
Det vilde være af stor interesse at kjende aarsagerne, hvorfor 
jorden har antaget sin nuværende form. Allerede Newton mente, at 
fladtryktheden ved polerne var fremkommet som følge af jordens om¬ 
dreining om sin egen akse, og det er ogsaa sandsynligt. Men lige- 
overfor de øvrige forholde hersker der endnu strid, og man har ofte 
fortabt sig i vilde hypotheser. Det vil imidlertid staa som en smuk 
fremtidsopgave at løse ogsaa disse problemer. 
Samtidig med det nye opsving inden jordmaalingslæren, eller endog 
før den tid, begyndte man ogsaa at forbedre karterne over jordens 
overflade. De italienske søkarter, loxodrom- eller kompaskarterne, 
havde opnaaet en beundringsværdig nøiagtigbed for middelhavsegnenes 
vedkommende, men som kartografiens egentlige reformator staar tyskeren 
Gr er hard Mercator (*j* 1594j. Den saakaldte Mercators projek- 
tion har stor betydning ved afbildninger af jordoverfladen, især for 
søfolkene, da kurserne paa disse karter kan afsættes som rette linjer. 
Denne Mercators projektion har dog sine betydelige feil, hvorfor 
man har forsøgt andre projektioner. Vanskelighederne ved at tegne 
et nøiagtigt kart bestaar jo netop deri, at man ikke kan udfolde en 
kugleflade paa en plan flade, hvorfor enhver afbildning udenfor en 
globus vil have sine mangler, større eller mindre efter projektionens 
art og kartets øiemed. Ogsaa karttegningens teknik er høit udviklet 
i vore dage. Ved hjælp af farver, høidekurver og skraffering, har 
man opnaaet at faa et billede, der tydelig viser terrænforholdene med 
sine mange vekslende former, fjelde, dale, søer, elve etc. etc., hvorved 
karterne ogsaa er blevne uvurderlige hjælpemidler for menneskene i 
mange af det praktiske livs forholde. 
Hagbart Magnus. 
Lidt om bicellen. 1 ) 
Biernes voksceller har allerede meget tidlig tildraget sig menne¬ 
skets opmerksomhed, og det har ikke manglet paa forsøg paa at for- 
x ) Af Schiller-Tietz i „Prometheus“. 
