100 
leder. Den sekundære leders poler forbindes med platinatra&dene i 
det Crookes’ske rør (G). Lad os ordne det saa, at a er den positive 
og k den negative pol. Naar nu Ruhtnkorff-apparatet begynder at virke, 
og strømmen begynder at gaa gjennem det luftfortyndede rum, saa 
viser der sig i dette en række eiendommelige og pragtfulde lysfæno- 
mener. Den positive pol (anoden) omgives med en smuk purpurrød 
lysning, der svæver omkring aluminiumstraaden med en urolig flimren; ; 
man kalder det anodelyset. Men det er dog først og fremst den 
negative pol, der tiltrækker sig opmerksombeden. Omkring den, lige 
ind paa pladen, ligger et tyndt lag af purpurfarvet lys. Her udenom 
er rummet mørkt, men fra aluminiumspladen, undertiden fra den hele, 
undertiden kun fra et enkelt punkt, straaler der en overordentlig svag, 
undertiden neppe synlig lysning af en fantastisk lavendelblaa farve 
retlinjet ud i rørets indre. Disse lavendelblaa straaler, det er de saa- 
kaldte kathodestraaler. Der, hvor de træffer giasrørets væg, der be¬ 
gynder glasset at lyse med et pragtfuldt, snart gulligt snart grønligt 
fosforescerende lys. Omgiver vi nu det Crookes ? ske rør med en tæt- 
sluttende papkasse, saa at intet lys slipper igjennem, og holder vi hen 
i nærheden af denne papkasse en skjerm, som er overstrøget med 
en eiendommelig platinforbindelse (platin-bariumcyanur), saa begynder 
dette stof at lyse, fosforescere, med et hvid-blaat lys. Der maa 
altsaa gjennem papkassen være trængt „et noget“ ■—■ lad os kalde det, 
med Røntgen, „ straaler“ — som ikke paavirker vort øie, men som kan 
gjøres synlige derved, at de bringer platin-bariumcyanuren til at lyse* 
Fosforescensen ophører, saa snart de elektriske udladninger ophører.. 
Der kan altsaa ikke være nogen tvil om, at de frembringes — mid- 
delbart eller umiddelbart — af disse. Men for at forstaa sammen- 
hængen paa dette punkt vil det være hensigtsmæssigt at minde om de 
fænomener, som ledsager elektriske udladninger, særlig i det luftfor¬ 
tyndede rum. 
II. 
Det er allerede bemerket, Og det er et almen kjendt fænomen, 
at naar elektriciteten i en leder, f. eks. det Ruhmkorffske apparat 
fra før, naar en vis spænding, saa vil den, hvis polerne fjernes fra 
hinanden, i et -givet øieblik slaa over mellem disse som en skarp be- 
grænset gnist, der tilbagelægger en uregelmæssig bane i luften. Inde- 
sluttes derimod polerne i et glasrør, f. eks. som det Crookes’ske, og. 
