103 
til røret. Neppe er dette kommen indenfor magnetens virkefelt, saa 
bliver skyggen af korset urolig, den forskyves til den ene 
eller anden side, netop som det vilde ske, dersom 
kathodestraalerne selv blev forskudte eller afbøiede 
fra deres oprindelige retning. Netop det er det, der sker. Kathode¬ 
straalerne paavirkes af magneten, de afbøies af den. 
Det viste sig for et øieblik siden, at kathodestraalerne ikke kunde 
trænge gjennem den aluminiumplade, hvoraf korset var skaaret, men vi 
bemerkede allerede den gang, at de dog til en vis grad formaaede dette. 
Det er netop derved, at man er naaet til at faa kathodestraalerne fra det 
luftfortyndede rum ud i atmosfæren. Efter den geniale, alt for tidlig 
afdøde fysiker Heinrich Hertz’ raad anbragte L e n a r d i den 
del af glasset, som vender mod kathoden, et lidet „ vindue “ af en 
meget tynd aluminiumplade. Vinduet var tykt nok til, at intet lys 
kunde gaa igjennem, men kathodestraalerne gjennemtrængte det, og i 
et mørkt rum saa han en meget svag lysbusk straale ud fra vinduet, 
mens der opstod den kjendte, stikkende lugt af ozon. Lenard paaviste 
endvidere, at naar man anbragte en fotografisk plade foran „aluminium- 
vinduet u , saa sværtedes pladen paa dette sted, og han paaviste det 
overordentlig interessante forhold, at naar man, selv i temmelig lang 
afstand fra „vinduet u , anbragte et legeme, som var ladet med elek- 
tricitet, saa udladedes dette øieblikkelig, aabenbart igjennem luften, 
der i modsætning til de sædvanlige forhold nu maatte være bleven 
ledende. Imidlertid har vi ovenfor seet, at netop paa det sted, hvor 
kathodestraalerne træffer aluminiumvinduet, der dannes de Rønt¬ 
gen’ s k e straaler, som Lenard ikke kj endte, og vi skal om et 
øieblik se, at disse netop eier en del af de egenskaber, som Lenard 
tillagde kathodestraalerne; hvilke der af disse tilkommer de første 
eller hvilke de sidste, eller om de mulig er fælles for begge, det er i 
dette øieblik umuligt at af gjøre. 
Lad os, førend vi undersøger de Røntgen’ske straaler nøiere, se et 
øieblik paa kathodestraalernes virkelige natur, idet vi bemerker, at vi 
herved vil forstaa straalernes forhold til stoffet og dets bevægelser. 
Sagen er nemlig den, og det er nyttigt nu om stunder at gjøre sig 
dette ganske klart, at vi først kan tale om forstaaelse af et natur- 
fænomen, naar vi har ført det tilbage til bevægelsesfænomener af 
stofdele. Det er her vi mennesker stanser. Al virkelig forstaaelse 
