124 
bevirker, at de let forveksles med de ovale unge frøkapsler. Men 
ikke nok hermed; frøkapslerne er gjennemboret dels af snudebillerne, 
der lægger sine eg derinde, dels af andre smaa larver, der kryber ud, 
naar de er modne. Paa grund deraf fremkommer der paa de endnu 
grønne frøkapsler sorte punkter, ligesom om de skulde være besprøitet 
med blæk. Mange har kun et eller to punkter; andre er aldeles tæt 
sort punkteret. Por nu at gjøre ligheden endnu mere skuffende, har 
cionus similis midt paa oversiden to skarpe sorte punkter. C. olivieri 
har desuden flere mindre strøet ud over- dækvingerne. C. hortulanus 
er aldeles sortspættet. Naar man undersøger disse kongelysplanter 
kan man ofte i flere minutter opmerksomt betragte planterne, før man 
bliver de roligt siddende biller var. 
Jordens indre. 
Spørger man om beskaffenheden af jordens indre, er der en hel 
del naturforskere, som straks vil svare: det er et spørgsmaal, som vi 
ikke kan bésvare, og som vi heller ikke nogensinde vil kunne besvare. 
Det er derfor et unyttigt spørgsmaal, hvis løsning vi ikke engang vil 
indlade os paa. 
Spørgsmaalet er nu imidlertid engang reist, og det har saapas 
stor interesse, at man ikke vil lade sig affærdige med en erklæring 
om, at man hverken kan eller vil besvare det. Kan man end ikke 
give noget aldeles bestemt, paa sikre beviser grundet svar, saa kan 
man dog ialfald komme saa langt, at man kan finde en forklaring, 
som er saavidt rimelig og i saadan grad støttes af erfaringer, at man, 
ialfald indtil videre, kan blive staaende ved den. 
Pør vi imidlertid gaar over til en udredning af spørgsmaalet om 
jordens indre, maa vi gjenkalde i erindringen nogle læresætninger fra 
den almindelige fy sik. 
Som bekjendt udøver jorden tiltrækning paa alle paa eller i nær¬ 
heden af dens overflade værende legemer, og denne tiltrækning ytrer 
sig i, at legemerne har en vis vegt, at de veier noget. 
