125 
Ligesaa kjendt vil det. vel ogsaa være, at ikke alle legemer er 
lige tunge o: at ligestore volumer af forskjellige legemer kar for¬ 
skjellig vegt. Tænker vi os en kubikcentimeter luft, vand, sten, bly,, 
vil vi med det samme vide, at disse ligestore volumer af forskjellige, 
legemer har forskjellig vegt. Yi udtrykker dette ved at sige, at lege- 
merne har forskjellig egen vegt, som for hvert legeme er en for det. 
eiendommelig. Egenvegten er forholdstallet mellem vegterne af lige- 
store volumer af forskjellige legemer f. eks. vegterne af 1 kubik¬ 
centimeter. 
Eor gasformige legemer sætter man som enhed luftens vegt, for 
flydende og faste legemer vandets vegt. Da man nu er blevet enig 
om at sætte vegten af en kubikcentimeter vand som vegtsenhed (veg- 
ten af en kubikcentimeter vand er et gram), vil de tal, som udtrykker 
legemernes egenvegt, tillige udtrykke, hvormange gram en kubikcenti¬ 
meter af legemerne veier. Omvendt kunde man finde et legemes egen¬ 
vegt ved at undersøge, hvor mange gram en kubikcentimeter af legemet 
veier. Dette vilde imidlertid være en meget besværlig og vanskelig 
maade at linde legemernes egenvegt paa. Eor det første er det. 
nemlig ikke en saa ganske ligetil sag at tildanne sig en nøiagtig 
kubikcentimeter af et legeme og for det andet er der mange legemer,, 
som er saa sjeldne og saa kostbare, at fremstillingen af en kubikcenti¬ 
meter alene af den grund vilde vise sig omtrent umulig (lad os f. eks., 
tænke os en saadan bestemmelse for de kostbare ædelstene og for 
diamant).. 
Her kommer den af Archimedes opdagede og efter ham opkaldte 
lov os til megen nytte. 
Kong Hiero af Syracus havde til en guldsmed ladet give 18 pund 
rent guld for at denne af dette skulde forfærdige ham en guldkrone. 
Da kongen havde faaet kronen, fattede han mistanke om, at guld- 
smeden havde borttaget noget af guldet og erstattet det med sølv. 
Det gjaldt naturligvis da for ham at faa vished om, hvorvidt hans 
formodning var rigtig eller ei, og han vidste ingen bedre at henvende 
sig til end til den lærde mathematiker og fysiker, grækeren Archi¬ 
medes. 
t)en opgave, Archimedes her fik at løse, maatte for den tid still© 
sig som omtrent umulig, og den voldte da ogsaa selv en Archimedes. 
adskilligt hovedbrud. Da var det, saa lyder ialfald beretningen, at. 
Archimedes en dag, mens han grundede paa det ham forelagte spørgs- 
