128 
De fandt, at det lod sig gjøre med nogenlunde sikkerhed at beregne 
Shehalliens masse, idet tjeldet er isoleret, helt igjennem bestaar af 
samme bergart og ikke antages at indeholde større hnlrnm. Da des- 
uden tjeldet er af nogenlunde enkelt form, kunde de ved nøiagtige 
maalninger bestemme dets kubikindhold. Da nu bergartens egenvegt 
var kjendt, kunde de ogsaa faa en nogenlunde nøiagtig angivelse af 
hele fjeldets vegt og masse. Da de nu havde, som ovenfor anført, 
fundet, at dette fjeld, hvis masse altsaa var kjendt, bevirkede en afvi- 
gelse af lodlinjen paa 54", beregnede de deraf hele jordens egenvegt, 
som de fandt = 4.71. 
Den af Maskelyne og Hutton anvendte methode til bestemmelse 
af jordens egenvegt er jo meget enkel i sit princip; men den er for¬ 
bundet med mange og store praktiske vanskeligheder, og det er ogsaa 
sjeldent at hnde et tjeld, der i den grad som Shehallien tilfreds¬ 
stiller de fordringer, der maa stilles, for at beregningen af fjeldets 
masse ikke skal blive altfor usikker. Resultatet 4.71 kan derfor ikke 
gjøre fordring paa nogen større grad af nøiagtighed. 
Dersom man skal kunne bestemme den tiltrækning, som tinder 
sted mellem mindre legemer, maa man benytte sig af overordentlig 
følsomme apparater. Et saadant er torsions- eller tvindingsvegtem 
Ved hjælp af dette apparat har det lykkedes baade at paavise, at der 
er en tiltrækning og at bestemme lovene for denne. Apparatet er 
indrettet paa følgende maade: 
Dersom en elastisk traad ophænges efter sin ene ende og i den 
anden belastes med en vegt, vil den altid indtage en saadan stilling, 
at den ikke er tvundet til nogen af siderne. Dersom nu en ydre 
kraft bevirker en vridning ud af denne ligevegtsstiliing, saaledes at 
strengen eller traaden til en vis grad tvindes, opstaar der i traaden 
en saakaldt torsions- eller vridningselasticitet, som vil virke i mo ds at 
retning af den ydre kraft, og som, naar denne ophører at virke, vil 
føre traaden med den deri ophængte vegt tilbage til ligevegtsstillingem 
Traaden vil altsaa atter vride sig tilbage mod den stilling den havde, 
før den ydre kraft begyndte at virke. Vridningen vil ske med større 
og større hastighed og vil ikke, paa grund af legemernes træghed, op- 
høre netop i det øieblik, ligevegtsstillingen .er naaet, men traaden vil 
nu vrides noget til den anden side med aftagende hastighed for saa 
atter paa samme maade at vrides tilbage igjen. Der vil paa denne 
