141 
tjæredampe, der besidder en ubehagelig lugt. Det er disse, der med¬ 
deler soden den besværlige egenskab, at den let hefter sig fast og er 
meget vanskelig at fjerne. 
Naar man i byerne taler om ulemperne ved røg, saa mener man 
baade det i stenkulsrøgen indeholdte uforbrændte kulstof, og de under 
forbrændingen af kullet optrædende tjæredampe. 
Endnu meget mere end i de store byer bliver de omtalte ulemper 
følbare i de egentlige industridistrikter, hvor skorsten efter skorsten 
sender sine mørke røgsøiler mod himmelen og hyller hele omegnen i 
et sort taageslør. Imidlertid ingen regel uden undtagelse! 
Da den engelske geolog L y e 11 for første gang besøgte den den- 
gang opblomstrende amerikanske fabrikby P o 11 s v i 11 e og saa dens. 
slanke røgfrie skorstene, der brændte dag og nat og alligevel laa i 
det klareste solskin, blev den røgvante englænder ikke lidet forbauset.. 
Forklaringen af disse ikke sodende skorstene i Pottsville er meget, 
ligetil. Man fyrer nemlig der med det bedste og rigeste anthracit i 
verden, og denne giver hverken røg eller flamme, men frembringer 
ikke destomindre den sterkeste glødhede. Hvor ganske anderledes er 
derimod ikke forholdene i Tysklands og i Englands store industri- 
distrikter. Londons røg er bleven til et ordsprog ligesom dens taage.. 
Mellem begge findes der ogsaa en meget inderlig sammenhæng, som 
vi ogsaa straks skal se. 
Til dette øiemed maa vi imidlertid for et øieblik begive os over 
paa et andet gebet. 
Taage er egentlig intet andet end en blanding af uendelig smaa 
vanddraaber og luft. Som Helmholz eksperimentelt har paavist, 
kan der af mættet vanddamp kun opstaa taage, naar luften indeholder 
støv. I støvfri luft kommer det derimod aldrig til dannelse af taage. 
At støv kan give anledning til vanddampes fortætning, kan man paa 
en særdeles smuk maade vise ved det saakaldte solfatarakrater 
ved Neapel. De her udstrømmende vanddampe fordamper øieblikkelig 
i solvarmen; for imidlertid at gjøre dem synlige tænder føreren lidt 
papir eller nogle kviste med den følge, at der straks danner sig væl- 
dige damp skyer, der fremby der et storartet skue. I hvor høi grad 
forbrændingen, eller egentlig den derved dannede røg, bidrager til dan¬ 
nelsen af støv, kan man se deraf, at luften i et værelse, hvori 4 gas- 
blus har brændt 2 timer, i nærheden af taget indeholdt henimod 16 
millioner støvpartikler pr. kubikcentimeter. 
