144 
har af sin stenkulsrøg til ca. 80 millioner kroner. — Den sterke sten- 
kulsrøg ikke alene tilsmudser huse, offentlige monumenter, kunstverker, 
linned o. s. v. og bevirker store pengetab, men eierne af de rygende 
skorstene skades selv, fordi røgen foraarsages ved en daarlig forbræn- 
ding, hvorved brændematerialet fuldstændig udnyttes. Hertil kommer 
ogsaa en mangelfuld varmeledning foraarsaget ved, at varmefladerne 
overdrages med et tykt lag sod. 
I Tyskland har man i almindelighed ikke været saa strenge som 
i England og heller ikke nu gives der nogen almindelig lov. Allerede 
saa tidlig som i 1348 har dog byraadet i Zwickau i Sachsen strengt 
forbudt de foran byens porte boende smede brugen af stenkul. Denne 
smedeartikel lyder ordret saaledes: 
„Daz sullet ir wizzen, daz alle smide, die niderhalb der mur 
sitzen, mit nichte sullen smiden mit steinkohle. u 
I aaret 1520 kom de første engelske stenkul til Paris, og ogsaa 
her udtalte det medicinske fakultet sig angaaende kulfyringens sund- 
hedsskadelighed. 
Ogsaa paa skoven har stenkulsrøgen en meget skadelig virk¬ 
ning. En fuldstændig ødelæggende virkning af røgen, gjør sig kun 
merkbar i de dele af skoven, der grænser umiddelbart til røgkilden. 
Ødelæggelsen altager raskt med afstanden. Dr. Borggreve, der 
har studeret disse ting, har ikke i noget af de til hans kundskab 
komne tilfælde kunnet iagttage de skadelige virkninger i over 4 kilo¬ 
meters afstand. Paa slettelandet udstrakte skaden sig aldrig over 2 
kilometer fra røgkilden. Det skadede distrikt har i Tyskland form af 
en cirkel af større eller mindre radius; i denne cirkel staar røgkilden 
ikke, som man kunde vente, i midten men altid i periferien og bestandig 
nøiagtig i vest. Dette eiendommelige forhold finder sin forklaring i 
den kjendsgjerning, at der i Tyskland de tre fjerdedele af aaret 
blæser vestlige vinde, og at det næsten blot er disse vestlige vinde, 
der giver anledning til taage, der som det synes, er en nødvendig 
betingelse for, at røgen skal gjøre skade. Beskadigelserne optræder 
næsten udelukkende paa forsommeren efter taage, og angriber knop¬ 
pene fra det foregaaende aar. De gjentagne angreb har en altid mere 
omsiggribende sygdom tilfølge og fører tilslut til træernes fuldstændige 
uddøen. 
Det sikreste og almindeligste symptom paa en sandsynlig skade¬ 
virkning ved røg er ødelæggelsen af bundvegetationen under dryppet fra 
