146 
virker kvælende som stenkulsrøgen; thi denne indeholder mere svovl 
og mindre af vandige dunster/ 4 
Andre forfattere fra det forrige aarhundrede holder derimod sten¬ 
kulsrøgen for ganske særlig gavnlig for sundheden! Saaledes siger 
f. eks. Karl August Scheidt: 
„Steiikullehe bestaar af saadanne ting, som, naar de antændes, 
fordamper og renser luften for fugtige usunde dampe/ 4 — „Eør man 
i England begyndte at brænde stenkul, var indbyggerne mere end nu 
plaget af skjørbugagtige sygdomme/ 4 Geheimeraad H o f m a n n, lærer 
ved høiskolen i Halle, og hans kollega Jo hann Gottlob Griiger, 
den første i sit skrift „de vapore carbonium fossilium innoxio“ og den 
sidste i sine 1746 udgivne „Gedanken von der Steinkohle 44 , udtaler 
sig begge i samme retning, og den sidste forsikrer, „at saalænge saltet 
i Halle blev udkogt med ved, gav dampene fra saltvandet oftere 
anledning til skjørbuglignende sygdomme hos saltkogerne, mens dette 
derimod nu, da det meste salt koges med stenkul, ikke har været at 
merke. ‘ 4 
Som rimelig kan være, har man forsøgt mange midler til at 
uskadeliggjøre stenkulsrøgen, eller blive helt af med den. Man begyndte 
saaledes meget tidlig med at „afsvovle 44 kullet, hvorved der ikke 
mentes andet end at forvandle det til kokes. I almindelighed tilskriver 
man englænderné denne opfindelse, og i virkeligheden blev der allerede 
i 1587 meddelt et engelsk patent herpaa. Men ogsaa i Tyskland har 
man ligesaa tidlig som i England tænkt paa det samme; den tanke 
at nyttiggjøre sig de forskjellige biprodukter ved fremstillingen af 
kokes er ligeledes en egte tysk opfindelse fra forrige aarhundrede. 
Det er ingen ringere end Gothe selv, der gjør den første meddelelse 
herom. I tiende bog af „Wahrheit und Dichtung 44 skildrer han besig- 
tigelsen af Dudweiler-stenkulsgruben og det besøg hos Sta uf, som 
han spøgefuld kalder „kulfilosofen 44 . „Her fandt jeg en sammenhæn- 
gende række ovne, hvor stenkul afsvovledes til brug i jernverker; men 
samtidig vilde man ogsaa udvinde olje og harpiks, ja endog soden 
maatte ikke mistes/ 4 Desværre var resultatet meget ringe. 
I det foregaaende har vi omtalt de processer, der gaar for sig 
under forbrændingen, aarsagen til røgdannelsen, samt tidligere tiders 
tanker om røgens virkning paa sundheden, og hvorledes man forsøgte 
at fjerne ulemperne. Yi skal til slutning se, paa hvad maade man 
nu søger helt og holdent at skaffe sig af med røgen. De næsten 
