167 
arter, alle, paa en undtagelse nær, ferkvandsarter og blandt 
dem en art, som ikke tindes i arktiske trakter. Heraf er man beret¬ 
tiget til at slutte, at drivveden er blevet udført fra floder, og at den ikke 
bar flydt omkring i ishavet saa længe, at fastsiddende ferskvandsarter. 
har kunnet bortskylles, og marine arter derefter har kunnet fæste sig. 
Nansens antagelse, at drivveden skulde være kommet fra de store 
sibiriske floder, er derfor i høieste grad sandsynligt. 
Hvorfra er diatomacéerne paa drivisen komne ? Man kan gjætte 
paa, at de er blevne førte did af vinden, opkastede af bølgeslag, eller 
at de har sit egentlige tilhold i vand ansamlinger paa isen. At en del 
former, forskjellige fra ferskvandsarterne er komne med vinden, er 
høist sandsynligt, da en del af disse former lever i fugtig jord, paa 
mosse o. 1., men det er ikke troligt, at den store mængde marine 
former paa denne maade er komne paa isen. Er de opkastede af 
bølgerne? Dette er muligt for en del formers vedkommende, nemlig 
for en del de rent pelagiske, men ikke sandsynligt for de øvrige. 
De pelagiske former forekommer nemlig saa spredte i våndet, at det 
vilde være usandsynligt at antage, at en større mængde diatomacéer 
paa denne maade kunde opkastes paa isen. Dertil kommer, at hoved- 
massen udgjøres af litoralformer. At diatomacéerne oprindelig har 
havt sit tilhold paa isen, er utroligt, da våndet paa isen, ifølge de 
danske naturforskeres opgave, var saa ferskt, at det kunde drikkes, 
mens derimod diatomacéerne er marine. 
Eor min del linder jeg det sandsynligt, at diatomacéerne er 
blevne ilanddrevne med havskummet, herfor taler blandingen af litoral¬ 
former med ofte krydsede planktonformer, at de siden er blevne inde- 
frossede og ved isens løsning har medfulgt drivisen, da denne førtes 
omkring af havstrømmene. Herfor taler bl. a., at det ovenfor omtalte 
materiale fra Tegethoff-ekspeditionen indsamledes paa isens underside. 
Som tidligere nævnt er artblandingen fra drivisen en helt anden 
end den, man finder i bundprøver eller paa, alger, og først ganske 
nylig har jeg fundet et materiale af samme beskaffenhed som det paa 
drivisen indsamlede. 
Som bekjendt udgik i 1894 Elis Nilsson med hvalfanger- 
damperen Eclipse fra Dundee for at søge efter de savnede djerve 
svenske polarfarere Bjorling og Kallstenius. Paa turen gjennem 
Baffinsbugten og den nordlige del af Davisstrædet, samlede Nilsson 
med en beundringsværdig omhu plankton paa mange forskjellige steder 
