171 
Weismann har sat et finere navn paa det og kaldt det panmixi, defc 
vil sige, at alle individer, enten de har det paagjældende organ i god. 
eller daarlig udvikling, kan deltage i dets forplantning til efterslegten. 
Det vil sees, at forklaringen er den samme, knn navnet forskjelligt. 
Hovedsagen er, at denne forklaring er meget rimeligere til forstaaelsen 
af, at et organ degenererer end den, at følgerne af ikke-brug ned¬ 
arves, og det vil forstaaes, at ved denne forklaring henlægges aarsagen 
for degenerationen til kimplasmaet og ikke til legemsvævenes indfly- 
delse paa dette. 
Jeg omtalte i min artikel om arvelighedstheorier den forskjellige^ 
modningstid for korn ved nordligere og sydligere breddegrader, og 
forsøgte ogsaa at paavise, at dette fænomen knnde forklares baade 
efter den Lamarck-Darwinske og den Weismannske theori. Der gives 
nu en hel del fænomener fra plantelivet, der endnu vanskeligere end 
det nævnte lader sig forklare efter Weismanns theori. Man har f. eks., 
ved at saa frø af planter paa nye steder med anden jordbund end 
deres almindelige voksesteds, faaet ganske anderledes udseende planter 
frem, og disses frø har igjen frembragt planter af det nye udseende. 
Man kan nu sige, at dette kommer deraf, at de nye forhold har ind- 
virket paa kimplasmaet i frøene og derved frembragt planterne med 
det nye udseende, og denne forklaring kan gjælde, selv naar foran drin- 
gerne i udseende som ved toaarige planter er indtraadt et helt aar 
forud for dannelsen af de nye frø; men den kan vanskeligt gjælde, 
naar man flytter en allerede udviklet vandplante til det tørre land, 
eller omvendt en voksen landplante til vand, og disse planter paa 
deres nye voksesteder antager de for land og vandplanter eiendom¬ 
melige bygningsforhold, og ligeledes de af dem frembragte frø igjen 
frembringer planter med de nye bygningseiendommeligheder. Jeg siger 
vanskelig, thi umuligt er det ikke at tænke sig, at de samme forhold, 
der virker til forandring af bygningen, ogsaa virker ind paa de nydan¬ 
nede frø, saa disse ogsaa faar en anden bygning. Men rimeligere 
synes det ialfald mig at være at antage, at det er de forandrede 
bygningsforhold, der indvirker paa frøenes bygning. Noget afgjørende 
bevis afgiver dog ikke disse fænomener; man bliver staaende ved det, 
at hver efter sin tilbøielighed eller sin forudfattede mening antager 
den ene eller den anden forklaringsmaade. 
Yed en saadan stilling af spørgsmaalet skulde her som ellers i 
naturvidenskaben forsøget gjøre udslaget. I den allernyeste tid har 
