179 
Brygdens kropsform er ganske som de andre haiers; den har en 
„skjæv“ hale, d. v. s. halefinnens øvre halvdel er betydelig større end 
den nedre, og mellem bugfinnerne findes der hos hannen to bagudret- 
tede lemmelignende fortsatser. Disse mangler hos hunnen (det afbil- 
dede eksemplar, fig. 29). 
Er Røntgenstraalerne synlige for det menneskelige øie? 1 ) 
Man har paastaaet, og forsøgene har hidtil syntes at vise, at 
Røntgenstraalerne er usynlige for det blotte øie. Grunden til denne 
usynlighed kan enten være, at de ikke gjør indtryk paa nethinden 
eller ogsaa maa de forskjellige gjennemsigtige legemer, som straalerne 
maa passere forat naa nethinden, absorbere eller udslukke straalerne, 
før de naar til nethinden. Dette sidste er ikke saa usandsynligt, naar 
man betænker, at f. eks. et saa gjennemsigtigt legeme som glas er 
aldeles ugjennemtrængeligt for Bøntgenstraaler i tykkere lag. 
Man har gjort forsøg med et friskt svineøie, hvis hinder borttoges 
paa for- og bagsiden; og det viste sig, at straalerne havde meget 
vanskeligt for at trænge igjennem. Et forsøg, der anstilledes med 
krystallinsen alene, viste, at det egentlig var den, der tilbageholdt 
straalerne, mens f. eks. hornhinden var fuldstændig „gjennemsigtig u 
for straalerne. 
Som bekjendt gives der sygdomstilfælde f. eks. den graa stær, 
hvor krj^stallinsen forandres saaledes, at synet vanskeliggjøres; i saa- 
danne tilfælde maa man anvende en operation, der bestaar i at fjerne 
linsen fra øiet. Da det nu er krystallinsen, som stænger Røntgen¬ 
straalerne ude fra nethinden, saa synes det rimeligt, at saadanne 
personer maatte kunne se dem. 
Dr. G. Brandes i Halle blev af dette foranlediget til at udføre 
en del interessante eksperimenter blandt andet med en ung pige, hvis 
venstre linse var fuldstændig fjernet paa grund af høi grad af nær- 
synthed. Han udsatte hende for Røntgenstraalerne fra et meget kraf- 
tigt apparat (Hittorfs rør). Omendskjønt røret var fuldstændig ind- 
x ) Efter Ernst Kr ause i „Prometheus“. 
