186 
2. Gjøgeungens opdragelse i redet varer 19 dage. Herunder 
tiltager den sterkt i størrelse og vegt, saa at redet forandres og ned- 
trykkes. 
3. Tilstedeværelsen af gjøgeegget i spurvefuglenes rede bevirker, 
at disses eg, der er mindre, udvikles senere, saaat gjøgeungen alticL 
er den første, der kommer ud. 
4. Tvertimod tidligere antagelser myrder ikke den unge gjøg- 
sine pleiesøstre, thi den er i de første 24 timer endnu saa svag, at 
den neppe kan bevæge sig i bunden af redet uden at miste ligevegtem 
Det er tvertimod gjøgemoderen, der, langt fra at være ligegyldig for 
sine børns skjebne, tvertimod med opmerksomhed vaager over rugningen 
og straks iler til forat fjerne de legitime eg, saasnart dens egen unge- 
er sluppet ud. 
5. Gjøgemoderen sørger altsaa for, at de legitime eg ikke ud- 
ruges, og af den grund kan det være hende ligegyldig, om hun læg- 
ger sit eg sammen med friske eg, eller med saadanne, der allerede er 
ruget en stund. Saasnart hun merker, at de smaa gjør de første- 
anstrængelser for at befri sig, sønderslaar hun egget med et hug af 
sit kraftige neb, men hun fjerner det ikke, før hendes unge er kommet- 
ud. Naar nogle naturforskere har kunnet iagttage reder, hvori den 
unge gjøg har befundet sig sammen med pleieforældrenes børn, saa. 
maa i disse tilfælde gjøgemoderen være gaaet tilgrunde, før dens eg 
var færdigt. Gjøgemoderen er altsaa ligesom andre fugles hunner 
begavet med moderlige instinkter; kun selve rugningen giver den 
afkald paa. 
Med hensyn til aarsagen til denne besynderlighed, ser det ud r 
som om naturen foreløbig vilde bevare denne hemmelighed, thi endnu. 
har naturforskerne ikke fundet nogen antagelig forklaring herpaa. 
Rey har offentliggjort sine interessante iagttagelser i en række- 
artikler i forskjellige udenlandske tidsskrifter, hvoraf det følgende i 
det væsentlige er taget. 
Man erindrer maaske, at der en tid lang blandt fuglevenner her- 
skede den tro, at gjøgemoderen skulde være istand til i hvilketsomhelst 
rede at lægge eg, der i farve og tegning var aldeles lige pleiefor¬ 
ældrenes eg. Den skulde altsaa først bese eggene og derpaa ved en. 
eller anden mystisk virksomhed, en art „forseen“, bringe lignende om 
end noget større eg til verden, saaat pleieforældrene blev fuldstændig- 
ført bag lyset og holdt det fremmede eg for sit eget. 
