191 
A. Ros sel besvaret derhen, at det paa hin tid ikke skulde være i 
fri tilstand som nu, men bundet til metaller. Disse forskere støtter 
sin paastand derpaa, at det er lykkedes dem at forene det atmossfæ- 
riske kvælstof direkte med glødende metaller. Til dette øiemed op- 
hedede han til rødglød et metal f. eks. magnesium i fint pulveriseret 
tilstand med ligesaa fint pulveriseret calciumcarbid (omtalt i „ Naturen “ 
1895 som det stof, hvoraf man ved indvirkning af vand erholdt ace¬ 
tylen). Dette gjorde de enten i en aaben porcelainsdigel eller i et 
aabent rør. Herved forbrændte carbidets kulstof under flammeudvik- 
ling til kulsyre, mens calciumet under livlig lysudvikling forvandledes 
i kalk; efter afkjølingen er magnesiumet fuldstændig bundet til kvæl¬ 
stof efter formelen Mg. 3 N. 2} en substants der ved mekaniske midler 
let kan skilles fra kalken, og med vand under livlig opbrusen udvikler 
ammoniak. Paa lignende maade fremstiller Rossel kvælstofforbindelser 
af aluminium, zink, jern og kobber, forbindelser, der er temmelig 
stabile men dekomponeres af vand. Prometheus. 
Urmiasøen i Persien. Denne store indsø, der ligger i det 
nordvestlige hjørne af Persien, har et vand, der er saltere og inde- 
holder mere jod end oceanet og endog mere end det døde hav i 
Palæstina, foruden at det er langt større end dette; paa grand af den 
store specifike vegt er man da heller ikke istand ril at synke i det. 
Ingen fisk og intet bløddyr lever i søen, kun nogle smaa krebsdyr og 
maneter forekommer der; de smaa krebsdyr betegnes af folket med et 
navn, der betyder gelefi.sk, et navn, som kommer af, at disse smaa 
springkrebse, naar man tåger dem ud af deres salte element henflyder 
til en formløs gelemasse. Ir ving, som nylig har gjennemforsket 
søen, fandt disse krebsdyr i uhyre mængder og har bragt vel vedlige- 
holdte prøver med .sig til Europa. Prometheus. 
X-straalerne. I marts blev der for pariserakademiet fremlagt 
et arbeide af T r o o s t; i dette viste han, at kunstig zinkblende (svovl- 
zink), som han fremstillede sammen med H. Sainte-Claire-Deville i 
farveløse gjennemsigtige krystaller, besad den egenskab at fosforescere 
meget kraftigt efter at være belyst med sollys eller magnesiumlys, 
men det merkeligste var, at der samtidig udsendtes saa mange Rønt- 
genstraaler, at stoffet fuldstændig kunde erstatte de Crookeske rør og 
•de øvrige kostbare apparater til fremstilling af Røntgenstraalerne. Den 
kunstig fremstillede zinkblende forandres hverken af luft eller lys og 
kan let og billig fremstilles efter methoder, der beskrives i „Annales 
de chimie et de physique“ (4 Série T. V.. p. 120). 
Troost tog en gelatin-bromsølvplade, der var bedækket med en fuld¬ 
stændig ugjennemsigtig æske af karton. Ovenpaa den med papir 
bedækkede plade lagde han forskjellige metalgjenstande og tillukkede 
tilslut æsken med et ugjennemsigtigt laag. Efterat paa denne maade 
■alt almindeligt lys var udestængt, blev der oveupaa æsken anbragt 
nogle stykker zinkblende, med det resultat, at der paa pladen frem- 
kaldtes et smukt billede af vedkommende metalgjenstande. Forskjellige 
fysikere f. eks. Poincaré og Becquerel i Paris, Gfoldstein 
