203 
Saavidt dr. Wittrock. 
Næste gang tager en den menneskelige side af sagen med, og 
vi faar et „bidrag til blomsterkunstens psykologi“ — hidtil en af de 
hvide, konturløse flader paa menneskeaandens verdenskart. 
P. Engelbrethsen. 
Skjærpefeberen og dens offere. 1 ) 
Man bører ofte tolk tale om de rigdomme, som er gjemte i vore 
tjelde. 
Der er en gammel spaadom, som siger, at naar havet ikke har 
mere at yde, da er det vore fjelde, vi skal leve af. 
Bergverksdriften har ogsaa fra lange tider tilbage været en af 
vorts lands indtægtskilder skjønt altid en af de mindre. 
Som et bergland par excellence har Norge nok af sten, en lang 
række af forskjellige mineraler og et stort antal metalførende gange. 
Vi har med andre ord bergarter, som kan tilhugges, mineraler, som 
kan benyttes i industrien, og ertser, hvoraf metaller kan udvindes. 
Det er dog først i den senere tid, at de to førstnævnte grupper 
af sten har faaet nogen betydning for vor handel og industri. Det 
som man fra gammel tid af har forstaaet ved bergverksdrift, er driften 
paa ertserne eller paa stene, som indeholder nyttige metaller. 
Denne del af vor stenindustri har vistnok som sagt aldrig været 
nogen særdeles stor indtægtskilde, og den har heller ikke i den senere 
tid holdt takt med de øvrige fremskridt, men der findes jo dog den dag 
idag her i landet bergverker, som har været drevet i flere hundrede 
aar, og som trods de skiftende og ofte vanskelige vilkaar har formaaet 
at holde traditionen og troen oppe. 
Der har heller aldrig manglet paa folk her i landet, som med 
mere eller mindre held har lagt sig efter at søge de skatte, som vore. 
fjelde ruger over. 
J ) Foredrag holdt i en privat forening i Kristiania. 
