243 
hvorved dog ulykkestilfælde ikke saa sjelden indtraf. Først i den 
nyere tid har ogsaa den kaukasiske oljeindustri faaet en sund organi- 
sation, og den amerikanske boremethode er indført. 
De oljeførende lag ligger ved Baku ikke saa dybt som i Amerika. 
Sædvanlig paatræffes allerede oljen i et dyb al 190 til 200 meter. 
Samtidig staar oljen under et saa sterkt tryk og er tilstede i saa rige- 
lige mængder, at det meget ofte hænder, at boreapparatet, naar det 
oljeførende lag er naaet, slynges ud af hullet, og oljen i en vældig 
straale bry der frem af hullet. Det hænder ogsaa ofte, at oljen slyn¬ 
ges ud med en saadan voldsomhed og i saadanne mængder, at det er 
ganske umuligt at nyttiggjøre den. Undertiden kommer ogsaa saa- 
•danne springende kilder i brand. De russiske naftabrønde giver et 
ganske overordentligt udbytte. Mens i Amerika mange tusende brønde 
er i fuldt arbeide, saa formaar alligevel Bakus oljeindustri, med lidt 
over 200 brønde at producere et kvamtum olje, der som før nævnt, 
ikke giver den amerikanske oljeproduktion stort efter. I aaret 1890 
beløb oljeudbyttet af disse faa kilder sig til næsten 4 milliarder kilo¬ 
gram, og af den uhyre mængde leverede den berømte springkilde, der 
tilhører det kaspiske selskab, omtrent en trediedel. 90 procent af den 
samlede kaukasiske petroleum leveres af det blot 12 kvadratkilometer 
store distrikt omkring Balachani. 
Som imidlertid snart skal vises ligger betydningen af den russiske 
jordolje paa et andet gebet end den penn sy Ivan ske. Den sidste er 
meget rigere paa den værdifuldeste bestanddel i jordoljen, den egent¬ 
lige brændepetroleum, end den russiske. 
Forat modtage og bearbeide disse uhyre oljemasser, der saaledes 
produceres paa begge sider af oceanet, og som daglig maa tælles i 
tusener af millioner kilogram, maa naturligvis forraadshuse og raffine¬ 
rier være af storartede demensioner. Ogsaa her findes der megen 
forskjel, der retter sig efter beskaffenheden af raamaterialet og de 
lokale forholde. 
Jordoljerne er meget forskjellige i kemisk henseende og indeholder 
-et meget stort antal forskjellige kemiske bestanddele. Men de har 
dog alle det fælles, at de næsten ganske bestaar af kulvandstoffer, af 
forbindelsen mellem grundstofferne kulstof og vandstof Fælles for alle 
kulvandstoffer er endvidere, at de er flygtige, det vil sige, at de ved 
.anvendelse af varme lader sig forvandle til dampe, der atter ved af- 
