259 
I „ Naturen u for 1890 fremlagde dr. Nansen i udførlig fremstil¬ 
ling sin „Plan til den nye polarekspedition“. Denne artikel vil vi 
indtrængende anbefale vore læsere paany at gjøre sig bekjendt med. 
De vil da se, at Nansens beregninger og forudsætninger, hvad alle 
vigtigere punkter angaar, har slaaet til paa en næsten vidunderlig 
maade. 1 ) 
Grundlaget for planen var, at der skulde gaa en strøm fra de 
nysibiriske øer til havet mellem Grønland og Spitzbergen. Denne 
strøm skulde være ekspeditionens drivkraft. Den skulde gjøre det 
muligt for ekspeditionens fartøi at komme frem gjennem -— eller 
paa — de ismasser, som havde stanset alle andre ekspeditioners frem- 
trængen. Denne strøms tilværelse var der særdeles mange, som 
tvilte paa. 
For nu at kunne benytte sig af denne eiendommelige drivkraft 
maatte ekspeditionens fartøi være af en eiendommelig beskaffenhed. 
Alle tidligere ekspeditioner havde maattet frygte isen, mange fartøier 
var blevne knust af den, i dette tilfælde skulde isen være fartøiets 
vei, og det er da klart, at dets bygning maatte blive af en ganske 
særegen art. Den type, som opstod var „Fram u , det berømteste 
fartøi, som nu pløier havet og tillige et af de underligste, konstrueret 
af Colin Archer efter Nansens ideer. Og disse ideers rigtighed 
var der svært mange som tvilte om. Konstruktionen var jo ogsaa ny 
og uprøvet. Det som skulde gjøres var aldrig gjort før. 
Nu har det vist sig, at for det første var fartøiets konstruktion 
rigtig. Det kom ligesaa godt igjen som det reiste ud. Og dernæst 
var strømmen tilstede og istand til at opfylde sin funktion som driv¬ 
kraft for det med dette maal konstruerede fartøi. 
Der er altsaa ved Nansens ekspedition leveret bevis for brugbar- 
heden af en ny fartøitype, bedre skikket end nogen tidligere til ark¬ 
tisk forskning, og der er leveret bevis for, at denne fartøitype kan 
anvende som drivkraft de isstrømninger, som har været alle tidligere 
ekspeditioners skræk, idet de bevirker isskruning og ispresning, som 
knuser et almindeligt fartøi. 
Gjennem denne kombinerede opdagelse er der aabnet en ny vei 
for udforskning af de arktiske egne, og om denne første ekspedition 
1 ) I denne artikel og i en artikel af E abot i aargangen 1889 (p. 358) 
indeholdes ogsaa en fremstilling af de tidligere polarekspeditioners historie. 
