280 
nedrevet for et par aar siden, var bygget paa en haug af denne slags, 
3 meter høi og omtrent 50 meter i sin længste udstrækning. Ind- 
holdet af haugene, der er brunagtig jord, er skikket som gjødning, 
og en del af prestegaardshaugen er bleven udgravet for at tjene hertil. 
Haugene er dannede af torv og affald paa steder, hvor folk har boet 
Fig. 57. En mosarts eiendommelige voksemaade. 
Fig. 58. A. Gammetomthaug, hvorpaa gaarden Ramsaas to sydligste huse er 
opførte. Haugen rager op 5 m. over den omgivende flade mark. B. Snit 
igjennem en gammetomthaug paa* Dverberg prestegaard. C. En benske og et 
brudstykke af en bryne af rød skifer (seet fra to sider), begge dele fundne 
i sidstnævnte haug. 
i gammer (torvhytter) gjennem lange tidsrum. Denne tid ligger ikke 
langt tilbage; thi der iindes endnu paa øen et par familjer, som lever 
i gammer, og en ældre mand kan erindre, at der i hans barndom stod 
gammer istedetfor huse paa den afbildede haug. Grammerne trængte 
stadig reparation og maatte undertiden fuldstændig bygges op paa nyt: 
