282 
Den afkjølende virkning af snedækket er ikke mindre vigtig end 
den varmende. I en jordbnnd, der snart er kold snart varm, har 
planterne en urolig vintersøvn. Da nemlig søm bekjendt de organiske 
virksomheder i cellerne allerede vækkes ved 1 grads varme, og da 
mange frøsorter allerede spirer ved iy 2 grads varme, vilde altsaa en 
ringe stigning i temperaturen foranledige planterne til at udfolde sig. 
Men ved en saadan fortidlig udvikling vilde de i høieste grad trues 
af en senere frembrydende frost. Under snedækket slumrer de roligt, 
indtil vaaren virkelig kommer, og plantelivets sande morgen frembryder. 
Snedækket virker altsaa regulerende paa jordbundens temperatur. 
Almindelig antager man, at et snedække virker beskyttende paa 
vintersæden, der under dette beskyttes mod enhver fare. Dette er 
dog kun betingelsesvis rigtigt. Falder sneen paa ikke frossen og 
meget fugtig jord, saa raadner planterne meget let og visner ofte 
fuldstændig væk, naar sneen bliver liggende længere tid. Danner der 
sig paa et saadant snedække under indflydelse af sol og frost en haard 
skorpe, saa er sæden fortabt paa grund af den hermetiske afspærring, 
fordi den k v æ 1 e s under snedækket, aldeles ligesom under en glat 
isflade. Gunstigt virker snedækket paa sæden kun da, naar det lægger 
sig over en godt tilfrossen jordbund. Forøvrig taaler vor vintersæd 
efter omstændighederne selv temperaturer paa 18 til 20 grader under 
frysepunktet uden at tage skade. 
Men snedækket paavirker jordbunden ogsaa paa andre maader. 
Det hindrer fugtigheden i jorden fra at fordunste, men ikke det alene, 
snevandet blander sig inderligere og synker ned til større dyb end 
regnvandet. Ifølge P f a f f s sammenlignende undersøgelser naar kun 
7 til 18 procent af sommerens nedbør ned i jorden, mens dette derimod 
er tilfældet med mindst 75 procent af vinterens nedslag. Efter sne- 
bare vintre følger derfor stor tørhed i jordbunden, hvilket navnlig om 
sommeren er meget føleligt; sneen vedligeholder altsaa 
ogsaa fugtigheden i jordbunden. 
Snedækket har ikke alene indflydelse paa jordens temperatur men 
ogsaa paa temperaturen af den luft, som hviler paa det. Her virker 
det af kjølende, idet vældige varmemængder opbruges til sneens smelt- 
ning og fordampning. Derved at den forskjelligartede jordbund om 
vinteren forvandles til en ligelig afkjølet flade, bidrager endvi- 
dere snedækket til at fremkalde et ensartet klima 
over store strækninger. Ifølge Assmanns beregning brugte 
de 240 000 millioner kubikcentimeter sne, der i 1886 fra den 19de 
til den 22 december faldt paa tysk jordbund, 950 billioner kalorier 
(varmeenheder) til snesmeltningen, en varmemængde, der omsat i ar¬ 
beide svarer til 172 millioner hestekræfter i denne tid. Betænker vi, 
hvilke omfangsrige arealer der om vinteren bedækkes med sne, saa 
kan vi maaske danne os en forestilling om, hvilken yderst vigtig faktor 
i de snedækkede landes klima et saadant snedække er. 
Som bekjendt er vor atmosfære, endog naar vi anser den for ren, 
til en betragtelig høide opfyldt af utallige støvpartikler, hvis store 
mængde vi bedst kan iagttage, naar de danser omkring i sollyset. 
Idet nu sneen hvirvlende falder til jorden, feier den luften ren for 
